For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
72<br />
<strong>For</strong> det andet betød budgetnedskæringerne under den nyliberale GEAR-politik, at omfordelingen<br />
gennem sidste halvdel <strong>af</strong> 1990erne fandt sted inden for meget stramme<br />
rammer. I faste priser faldt regeringsudgifterne pr. person med 1 % om året fra 1997 til<br />
2000. Derefter faldt de hurtigt med mellem 5 % og 10 % årligt. De skattemæssige<br />
begrænsninger gennem de sene 1990ere udelukkede den massive udvidelse i regeringstjenesterne,<br />
der var påkrævet ifølge RDP strategien.<br />
<strong>For</strong> det tredje indsnævrede embedsværket målene, fordi midlerne var begrænsede,<br />
og satsede på kortsigtede forbedringer <strong>af</strong> levestandarden i stedet for at<br />
udvide de økonomiske muligheder; for at spare på udgiften til byggegrunde<br />
blev der bygget huse meget langt fra jobmulighederne; for at benytte sig <strong>af</strong> de<br />
offentlige sundhedsydelser var det ofte nødvendigt at stå i daglange køer, hvilket<br />
gjorde dem næsten utilgængelige for personer med arbejde; og forsyningen <strong>af</strong><br />
gratis vand og el var stadig alt for lille til at kunne bære virksomheder i hjemmet.<br />
Ydermere nægtede Finansministeriet konsekvent at købe ydelser fra lokale<br />
og begrænsede derved stimuleringen <strong>af</strong> den lokale økonomi.<br />
Under disse omstændigheder kunne forbedringerne i regeringens serviceydelser ikke nå<br />
de mål, der var fastsat under RDP. De øgede helt bestemt livskvaliteten for mange sorte<br />
husstande og bidrog i vid udstrækning til at <strong>af</strong>bøde den massive arbejdsløsheds sociale<br />
konsekvenser. Men de skabte ikke lighed og øgede ikke de fattige husstandes fodfæste<br />
i økonomien. Men disse svagheder berørte ikke den sorte højindkomst gruppe, som for<br />
de fl estes vedkommende fl yttede ind i traditionelt hvide forstæder eller i townshipenes<br />
bedst servicerede områder.<br />
Udvikling <strong>af</strong> uddannelse og kvalifi kationer<br />
Uddannelse er en særlig vigtig forudsætning for forbedret deltagelse, da den danner<br />
grundlag for individers deltagelse i økonomien. Men ændringerne efter 1994 har sandsynligvis<br />
gjort mere for at forbedre repræsentationen i eliteinstitutionerne end for at sikre<br />
mere rimelig kvalitetsuddannelse generelt.<br />
Tre sæt data viste alvorlige uligheder på uddannelsesområdet også efter 2000. Som<br />
udgangspunkt var ressourcesituationen skæv, hvor de traditionelt hvide skoler – hvor der<br />
nu i mange tilfælde overvejende gik sorte elever – var favoriseret med bedre infrastruktur<br />
og fl ere undervisere. Til dels <strong>af</strong>spejlede dette, at de kunne forlange højere brugerbetaling,<br />
hvorved de både øgede deres indkomster og effektivt udelukkede fattigere studerende.<br />
Som følgende tabel viser, gik det stadig langsomt med at forbedre skolernes infrastruktur.<br />
Så at sige alle de underprivilegerede skoler var <strong>af</strong>rikanske; de, der var dårligst<br />
stillet, var næsten udelukkende grundskoler i de tidligere hjemlande. Det kan være gået