For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Igen var de <strong>af</strong>rikanske kvinders situation særligt ringe. Lidt mere end én topleder ud <strong>af</strong><br />
20 var en <strong>af</strong>rikansk kvinde, mens to ud <strong>af</strong> fem var hvide mænd. Derudover arbejdede<br />
over en fjerdedel <strong>af</strong> de <strong>af</strong>rikanske kvindelige topledere i den offentlige sektor sammenlignet<br />
med et gennemsnit på 10 % for alle topledere.<br />
Kort sagt bragte demokratiet hverken store forbedringer i den almene økonomiske ulighed<br />
eller åbnede døre til økonomisk magt for den sorte elite, især i den private sektor. I<br />
resten <strong>af</strong> dette <strong>af</strong>snit undersøges det, hvordan og hvorfor regeringens primære strategier<br />
til fremme <strong>af</strong> lighed ikke var tilstrækkelige.<br />
Regeringens tjenesteydelser<br />
The Reconstruction and Development Programme, RDP, havde en forventning om, at<br />
udvidelsen <strong>af</strong> regeringens tjenesteydelser til traditionelt underprivilegerede sorte samfund<br />
ville udgøre et centralt instrument i fl ertallets myndiggørelse. RDP-programmet<br />
hævdede, at forbedringer i infrastruktur og sociale tjenesteydelser ville skabe grundlag<br />
for, at sorte kunne tage del i økonomien som arbejdere og gennem hjemmebaseret<br />
iværksættervirksomhed. En kr<strong>af</strong>tig vækst i de sorte samfunds adgang til vand, el og<br />
telefoner efter 1994 havde dog ikke megen synlig effekt på indkomstskabelsen. De primære<br />
årsager syntes at være den stramme fi nanspolitik sent i 1990erne kombineret med<br />
programmer, der ikke maksimerede de økonomiske fordele.<br />
Den mest tilgængelige indikator for vækst i regeringens serviceydelser var indenfor husstandsinfrastrukturen,<br />
som fra 1995 blev vurderet ved hjælp <strong>af</strong> regelmæssige husstandsundersøgelser.<br />
Som nedenstående tabel viser, forbedredes så at sige alle aspekter <strong>af</strong><br />
husstandsinfrastrukturen, hvor adgangen til elektricitet tegner sig for det største fremskridt<br />
hen imod større lighed. Men så sent som i 2004 havde mindre end to tredjedele <strong>af</strong><br />
<strong>af</strong>rikanerne adgang til offentlig vandforsyning på deres grund. Under halvdelen havde<br />
udskylningstoilet, og omkring tre fjerdedel havde elektrisk lys. I modsætning hertil,<br />
havde mere end 90 % <strong>af</strong> de hvide, de farvede og asiaternes husstande adgang til rent<br />
drikkevand, el og renovation.<br />
Det er vanskeligere at bestemme omfanget <strong>af</strong> forbedringerne inden for uddannelse,<br />
sundhed, politi og velfærd. <strong>For</strong>melt set var det forbudt alle institutioner i disse sektorer at<br />
diskriminere; i praksis medførte den traditionelle fordeling <strong>af</strong> infrastruktur og personale,<br />
at de væsentlige uligheder bestod.<br />
Det følgende <strong>af</strong>snit omhandler de vedvarende uligheder på uddannelsesområdet, som<br />
også fandtes inden for politi og sundhed. Den væsentligste undtagelse var velfærdsydelserne,<br />
som udgjorde det mest omfordelende element i regeringens udgifter.<br />
70