For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
angav lønninger eller avance som deres hovedindkomstkilde sammenlignet med 80 %<br />
<strong>af</strong> hvide, farvede og asiater. De øvrige husstande var <strong>af</strong>hængige <strong>af</strong> sociale ydelser, hjælp<br />
fra familien, velgørenhed og pensioner. (Statistics South Africa 2004).<br />
Den faldende andel <strong>af</strong> vederlag i den nationale indkomst efter 1994 viste også vedvarende<br />
uligheder. Mellem 1994 og 2004 faldt lønningerne fra 50 % til 45 % <strong>af</strong> den<br />
nationale indkomst, mens nettodriftsoverskuddet steg fra 26 % til 32 % (TIPS 2006).<br />
Undersøgelser viste også, at forskellen mellem de højeste og laveste lønninger begyndte<br />
at stige i starten <strong>af</strong> år 2000. (Se Crotty 2006).<br />
Det er sværere at sk<strong>af</strong>fe data om fordelingen <strong>af</strong> aktiver, selv om en meget ulige<br />
fordeling <strong>af</strong> indkomster generelt viser et endnu mere ulige ejerskab <strong>af</strong> kapital<br />
og jord. (Se UNDP 2004, s 70 ff.) Indikatorerne på ulighed vedrørende aktiver i<br />
Syd<strong>af</strong>rika omfattede:<br />
Små og meget små virksomheder stod stadig i stampe, og landet havde kun en<br />
rudimentær kooperativ bevægelse. Disse sektorer sakkede langt bagud i forhold til<br />
normen for udviklingslande.(Se Orford et al., 2004).<br />
68<br />
Indkomsten fra ejendom var langt mere ulige fordelt end indkomsten fra lønninger<br />
og gager. I 2004 tjente 4 % <strong>af</strong> de selverhvervende over R11.000 per måned sammenlignet<br />
med 2 % <strong>af</strong> folk i arbejde. Men 40 % <strong>af</strong> de selverhvervende – så at sige alle<br />
<strong>af</strong>rikanere – fi k under R500 om måneden. Derimod lå kun 15 % <strong>af</strong> lønmodtagerne i<br />
denne indkomstkategori. (Statistics South Africa, 2004).<br />
Kort sagt var hovedparten <strong>af</strong> befolkningen, ti år efter at demokratiet blev indført, stadig<br />
kr<strong>af</strong>tigt underprivilegeret i økonomisk forstand. Dette viste sig i mangel på kapital og andre<br />
aktiver, høj arbejdsløshed og lav løn. Fattigdom og arbejdsløshed ramte <strong>af</strong>rikanerne<br />
hårdest og især de <strong>af</strong>rikanske kvinder.<br />
Samtidig var potentielle sorte iværksættere – i realiteten sorte med formelle kvalifi kationer<br />
og/eller politisk erfaring plus nogen kapital – stadig stort set udelukket fra økonomien og i<br />
særdeleshed den private sektor. Dette fremgik <strong>af</strong> den kr<strong>af</strong>tige underrepræsentation <strong>af</strong> sorte<br />
i højindkomst gruppen, i direktioner og i den øverste del <strong>af</strong> gruppen <strong>af</strong> selverhvervende.<br />
Som følgende tabel viser, udgjorde <strong>af</strong>rikanerne i 2004 kun en fjerdedel <strong>af</strong> de øverste<br />
10 % med de højeste indkomster og omkring en syvendedel <strong>af</strong> de 2 % med de højeste<br />
indkomster. Dette var en forbedring i forhold til 1996. I modsætning til deres lille<br />
repræsentation i højindkomst gruppen udgjorde <strong>af</strong>rikanerne næsten tre fjerdedele <strong>af</strong> de<br />
beskæftigede i 2004.