For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
klasse. Det sidste <strong>af</strong>snit undersøger regeringens reguleringer vedrørende BEE som et ubehageligt<br />
kompromis mellem brug <strong>af</strong> statsmagten til at forbedre forholdene for fl ertallet<br />
og til at inkludere en sort kapitalistisk klasse i den nuværende økonomiske udelukkelse.<br />
BEE og arven efter apartheid<br />
Statens initiativer for at støtte sort økonomisk deltagelse var en reaktion på den langsommelighed,<br />
der prægede bekæmpelsen <strong>af</strong> den økonomiske ulighed fra apartheid<br />
trods eliminering <strong>af</strong> racelovene. På den ene side stod de fl este sorte syd<strong>af</strong>rikanere, trods<br />
ekstraordinære sociale og politiske fremskridt efter 1994, over for faldende realløn og<br />
relativ langsom vækst i udviklingen <strong>af</strong> grundlæggende serviceydelser, især i de tidligere<br />
hjemlande. På den anden side var de førende virksomheder i den private sektor overvejende<br />
hvidt ejet, og der var praktisk taget ingen ekspansion i sort ejerskab eller ledelse<br />
uden for den offentlige sektor.<br />
En række foranstaltninger under kolonistyret, og sidenhen under apartheid, havde<br />
udtrykkeligt til hensigt at umyndiggøre <strong>af</strong>rikanere og tvinge dem til at acceptere lave<br />
lønninger fra hvide arbejdsgivere. Disse foranstaltninger havde adskillige dimensioner:<br />
Apartheid-staten begrænsede målbevidst <strong>af</strong>rikanske husstandes adgang til kapital<br />
og velstand. Som det mest iøjnefaldende fortrængte en række love, der gik over et<br />
århundrede tilbage folk fra deres jord. Men staten indskrænkede også de sortes<br />
adgang til kapital, kommercielle og industrielle områder og kredit. Samtidig brugte<br />
staten subsidieret kredit og andre tjenester og leverancer til at støtte hvide iværksættere.<br />
Staten forsømte husstandsinfrastrukturen som f.eks. vand, el og transport i sorte<br />
lokalsamfund og gjorde det derved så godt som umuligt for <strong>af</strong>rikanere at etablere<br />
levedygtige små virksomheder.<br />
Staten oprettede effektive hindringer for <strong>af</strong>rikansk deltagelse i uddannelse og formel<br />
oplæring samt i visse typer arbejde, og de fl este lederposter - gennem job-reservation<br />
for hvide.<br />
I mange brancher, især inden for landbrug og husligt arbejde tillod arbejdsmarkedslovgivningen<br />
arbejdsgiverne at fyre sorte arbejdere uden at angive grunden, samt at<br />
undertrykke enhver organisering.<br />
Staten indskrænkede <strong>af</strong>rikaneres adgang til institutioner og netværk, der var forudsætningen<br />
for økonomisk aktivitet, som f.eks. til den fi nansielle sektor, marketingfi rmaer,<br />
statsleverancer og så videre.<br />
Dette kompleks <strong>af</strong> foranstaltninger – nogle lovbefalede, andre institutionaliserede,<br />
men uformelle – forankrede <strong>af</strong>savnene i de <strong>af</strong>rikanske samfund. På samme tid<br />
sikrede man, at hvide ejede og ledede de fl este virksomheder, både i den offentlige<br />
og den private sektor.<br />
65