For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Lad os forestille os, at vi kom tilbage til Syd<strong>af</strong>rika om tyve år og besøgte det nordlige<br />
Johannesburg. I et <strong>af</strong> drømmesynene om virkningerne <strong>af</strong> den positiv særbehandling i erhvervslivet,<br />
Black Economic Empowerment (BEE), ville vi forvente at se en opblomstring<br />
omkring Sandton med unge sorte chefer og iværksættere, som slutter sig til eller endog<br />
erstatter de velhavende hvide, som nu fl okkes i c<strong>af</strong>éerne og på børsen. Men den livlige,<br />
luksuøse scene ville stadig være milevidt fra fattigdommen i Alexandra-township ikke ret<br />
langt derfra.<br />
I det modsvarende drømmesyn om BEE ligger Syd<strong>af</strong>rikas fremtid ikke i at integrere<br />
Sandton, men i at udvikle steder som Alexandra til blomstrende arbejderklassesamfund<br />
med kvalifi kationer, job, anstændige boliger og infrastruktur og med en andel i større<br />
virksomheder på tværs <strong>af</strong> økonomien via deres pensionsselskaber, ESOP’er, og lokale<br />
organisationer. I dette drømmesyn burde Sandton ikke længere springe i øjnene som en<br />
rigdommens bastion midt i al fattigdommen.<br />
Stridighederne om BEE skyldes en idémæssig forvirring, som igen <strong>af</strong>spejler voksende<br />
klasseskel i den sorte befolkning. Alle er enige om, at BEE er forbundet med overførsel<br />
<strong>af</strong> økonomisk magt til sorte mennesker. Men betyder det primært, at sorte iværksættere<br />
bringes ind i de eksisterende ejerskabsstrukturer, eller snarere, at ejerskabet udvides<br />
samtidig med at fl ertallets rettigheder udbygges gennem andre tiltag som f.eks. udvikling<br />
<strong>af</strong> kvalifi kationer og tilvejebringelse <strong>af</strong> grundlæggende serviceydelser?<br />
Til dato har regeringen reageret på denne strid ved at kræve, at selskaberne både støtter<br />
nye sorte investorer og iværksættere, og fremmer udviklingen <strong>af</strong> kvalifi kationer og retfærdighed<br />
i ansættelsen. Denne pakke suppleres med forsikringer om, at mere repræsentativ<br />
kapital vil føre til større indenlandsk investering, fornyelse og mangfoldighed, hvilket i<br />
sidste ende vil skabe mere beskæftigelse og fl ere serviceydelser til de fattige.<br />
Men dette kompromis er konstant under beskydning. Især prøver mange regeringsembedsmænd<br />
og forretningsfolk at øge andelen <strong>af</strong> incitamenter til sort ejerskab på bekostning<br />
<strong>af</strong> elementer som f.eks. lige ansættelsesmuligheder og forbedrede serviceydelser for<br />
de fattige. Dette kom klart frem i diskussioner om forslaget til Codes of Good Practice<br />
under den velfunderede Lov om BEE (2005).<br />
Denne artikel analyserer, hvordan man med regeringens strategier har søgt at tackle de<br />
racemæssige uligheder, der stammer fra apartheid-tiden. <strong>For</strong> hver strategi gives en kort<br />
vurdering <strong>af</strong> effekten på de generelle uligheder og på dannelsen <strong>af</strong> en sort kapitalistisk<br />
klasse. Trods visse forbedringer er det gået skuffende langsomt fremad, både i forhold til<br />
overordnet økonomisk ulighed og i forhold til den mere og mere højrøstede sorte over-<br />
64