For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
I denne proces forsømte van der Berg og Merrifi eld desuden at måle statens udgiftsmønstre<br />
på andre områder end det rent sociale; mange <strong>af</strong> midler blev f.eks. ledet ind<br />
i ”virksomhedsvelfærd” f.eks. via opgivelse <strong>af</strong> skattegæld og gavmilde skattenedsættelser,<br />
en ny generation <strong>af</strong> kostbare støtteordninger til eksportfremme, navnlig for<br />
bilindustrien, og omfattende investeringer i meget store projekter, som f.eks. Coega og<br />
The Lesotho Highlands Water Project, hvis fordele for de fattige ofte er mere negative<br />
end positive (Bond, 2002). Faktisk steg kategorierne økonomisk infrastruktur (veje,<br />
broer, dæmninger, elektricitet og vandforsyning) og tilsvarende udgifter fra 1995 til<br />
2002 fra 61,3 % til 67,6 % <strong>af</strong> de samlede statslige anlægsudgifter (omtrent R16 mia. i<br />
2002), mens den sociale infrastruktur (skoler, hospitaler og administrative tjenesteydelser)<br />
faldt fra 38,7 % til 33,4 % (R8 mia.) (UNDP 2003, appendiks 12). I virkeligheden<br />
var nogle <strong>af</strong> de største bidrag til den sociale udligning efter den nye beregningsmetode<br />
investeringer i meget store infrastrukturprojekter.<br />
Selv hvis man ser bort fra dataintegritet og skævheder i målingerne, opstår der et endnu<br />
større metodologisk spørgsmål, hvis man fastholder at justere <strong>af</strong> indekset for indkomstulighed<br />
med statens sociale ydelser, sådan som Cosatu-økonomen Neva Makgetla (2003)<br />
har udtrykt det:<br />
“Vi bliver nødt til at spørge os selv, om dette er en nyttig måde at forstå statens omfordelingsfunktion<br />
på. Når alt kommer til alt, spiller regeringen i de fl este lande en væsentlig<br />
rolle i omfordelingen, men det er ikke nødvendigvis ensbetydende med, at den forbedrer<br />
indkomstfordelingen i social forstand. <strong>For</strong> eksempel kan vi forestille os, at en husstands<br />
månedlige indkomst er på R1.000 eller R12.000 om året. Hvis familien har fi re børn, der<br />
går i skole, får de yderligere R12.000 fra staten som sociale ydelser og fordobler derved<br />
deres indtægt. Men hjælper det os til at forstå de økonomiske vanskeligheder, de står over<br />
for på kort sigt? Det vil trods alt ikke sk<strong>af</strong>fe dem mad på bordet.”<br />
Denne målemetodediskussion er ikke blot en semantisk spidsfi ndighed, for Gini-koeffi<br />
cienten er en <strong>af</strong> kun to bredt godkendte sociale sammenligningsmål for lande og de<br />
grundlæggende datas integritet bør være hævet over enhver tvivl.<br />
Uanset om van der Berg/Merrifi eld-justeringen sammenholder æbler og appelsiner,<br />
rejser der sig et andet dybtgående spørgsmål: Har statens sociale tilskud i tiden efter<br />
apartheid h<strong>af</strong>t den virkning, som var meningen, nemlig at løfte folk med lave indkomster<br />
ud <strong>af</strong> fattigdommen? Ved at stille dette spørgsmål, kan en række andre problemer, der er<br />
forbundet med The Ten-Year Review undersøges: Om de sociale tilskud er tilfredsstillende,<br />
om modtagerne <strong>af</strong> statsydelserne i smug bliver <strong>af</strong>krævet tilbagebetaling; om statens<br />
formodede meget store evne til at skabe job udnyttes; om der virkelig bliver leveret boliger,<br />
land og tjenesteydelser i det omfang, det hævdes; om kvinders status forbedres, og<br />
54