For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
seneste års stigninger, stadig, som andel <strong>af</strong> BNP, ligger en del under niveauet i 1980erne.<br />
Befolkningens samlede opsparingsniveau på nationalt plan har siden 1994 svinget mellem<br />
14,5 og 17 % <strong>af</strong> BNP, hvilket er noget under 1980ernes niveau. Politikken siden<br />
1994 har været baseret på det neoklassiske økonomiske synspunkt, at opsparing hæmmer<br />
investering og vækst: Den stramme fi nanspolitik fra 1993 havde sin berettigelse i<br />
nødvendigheden <strong>af</strong> at øge regeringens opsparing. Statens opsparing var negativ under<br />
de tidlige 1990eres udgiftsbølge, men lå over 2,5 % <strong>af</strong> BNP i årene efter 1999. Mere<br />
generelt ser det ikke ud til, at investeringerne har været hæmmet <strong>af</strong> et lavt opsparingsniveau,<br />
eftersom opsparingen har været større end investeringerne og virksomhedernes<br />
beholdninger generelt har været tilstrækkelige.<br />
Aktieselskabernes opsparing er dog faldet i reelle tal og som andel <strong>af</strong> BNP siden 1996<br />
trods en stigning i nettooverskuddet fra 24,7 % <strong>af</strong> BNP i 1980erne til 31,1 % siden 1994,<br />
hvilket tyder på højere dividendeudbetalinger på bekostning <strong>af</strong> indtjening tilbageholdt til<br />
fi nansiering <strong>af</strong> investeringer. Husstandene har (som et gennemsnit, men i realiteten meget<br />
ulige fordelt) øget forbruget gennem højere indkomster og faldende opsparing: De private<br />
husholdningers opsparing har været faldende fra et meget lavt niveau på lige over 1 %<br />
<strong>af</strong> BNP i 1995 sammenlignet med 1980ernes gennemsnit på 2,8 %. Væksten i forbruget<br />
på 3,33 % pr. år siden 1994 har været større end væksten i både BNP og i husstandenes<br />
disponible indkomst pr. indbygger, som kun voksede 0,83 % pr. år.<br />
Hvad betalingsbalancen angår, har den genåbnede adgang til international låntagning<br />
siden 1993 givet Syd<strong>af</strong>rika mulighed for at vende tilbage til den normale situation for en<br />
udviklingsøkonomi, hvilket indebærer underskud på de løbende poster. Dette underskud<br />
har dog været beskedent siden 1994, aldrig over 2 % <strong>af</strong> BNP, og siden 1999 meget<br />
nær nul. Både import og eksport (når der ses bort fra guld) er steget med omkring 50 %<br />
siden 1993 (målt som andel <strong>af</strong> BNP). Volumenindekset viser, at importen voksede meget<br />
hurtigt indtil 1997 grundet liberaliseringen <strong>af</strong> udenrigshandelen og derefter jævnede<br />
sig ud. Den stigende eksport, som til dels har været ansporet <strong>af</strong> valutanedskrivningerne,<br />
viser en voksende andel <strong>af</strong> forarbejdede varer, især forarbejdede naturressourcer. Eksporten<br />
<strong>af</strong> guld er faldet: Produktionsindekset for guld faldt fra 120,7 i 1986 til 86,6 i 1999.<br />
Med et meget lille underskud på ikke-faktor tjenesteydelser (turisme, rejser, vare- og<br />
passager transport, borgere bosat i udlandet m.m.) har handelsbalancen generelt været<br />
i overskud med et gennemsnit på lige over 1 % <strong>af</strong> BNP mellem 1995 og 1998, stigende<br />
til 3 % fra 1999. Et underskud på faktortjenesteydelser (inkl. internationale lønnings-,<br />
rente og dividendeudbetalinger) har i fl ere årtier været et problem, men siden 1994<br />
har det ligget under niveauet for 1980erne, om end det steg fra 1,9 % <strong>af</strong> BNP i 1995 til<br />
2,6 % i 2000 delvis som følge <strong>af</strong> udfl ytning <strong>af</strong> nogle <strong>af</strong> de større syd<strong>af</strong>rikansk baserede<br />
44