For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Den syd<strong>af</strong>rikanske økonomi var i en meget dårlig forfatning fra midten <strong>af</strong> 1970erne.<br />
Væksten i BNP var i gennemsnit kun 3,3 % pr. år i 1970erne og 1,2 % i 1980erne, og<br />
det blev kun værre under den sidste apartheidregering. En voldsom politisk fremkaldt<br />
lavkonjunktur, der bevidst havde til formål at dæmpe infl ationen, resulterede i, at væksten<br />
mellem 1990 og 1993 lå på -0,6 % pr. år. Efter apartheids ophør i 1994 forventedes<br />
det, at den økonomiske vækst ville blive forbedret, men et tiår senere var dette ikke sket<br />
i noget større omfang: Der skete begrænsede fremskridt i væksten, mens den fordelingsmæssige<br />
lighed i bedste fald stagnerede. Væksten i BNP lå i gennemsnit kun på 2,9 %<br />
pr. år mellem 1994 og 2004 og med en befolkningstilvækst på 2 % pr. år er indkomsten<br />
pr. indbygger knap nok steget med 0,9 % pr. år. I september 2005 var arbejdsløsheden<br />
offi cielt på 26,7 %, og bruttoarbejdsløshedstallet (som medregner dem, der har opgivet<br />
aktivt at søge arbejde) lå på 38,8 %. Fattigdommen og uligheden forbliver markant. 32<br />
% <strong>af</strong> befolkningen levede for mindre end 2$ pr. dag i 1995 og dette tal steg til 34 % i de<br />
følgende 5 år. Gini-koeffi cienten, der måler graden <strong>af</strong> ulighed, var 0,56 i 1995 og den<br />
steg til 0,58 i 2000 (Hoogeveen and Ozler, 2004). I 2000 modtog den rigeste tiendedel<br />
45,2 % <strong>af</strong> de samlede indkomster, mens den fattigste tiendedel kun fi k 0,4 %.<br />
Der er ganske vist også opnået en vis økonomisk stabilitet: Infl ationen i forbrugerpriserne<br />
blev holdt under 8 % næsten permanent siden 1996 sammenlignet med 15,3 % i<br />
1991 og 9 % i 1994, og underskuddet på statsbudgettet blev reduceret fra 7,3 % <strong>af</strong> BNP<br />
i 1993 til under 3 % i 1999. Alligevel er det tvivlsomt om det er udtryk for en makroøkonomisk<br />
succes. Stabiliteten i udenrigsøkonomien har været yderst omskiftelig med<br />
valutakriser og kapitaltilstrømninger og kapitalfl ugt. Samtidig har prisen været for høj set<br />
i lyset <strong>af</strong> de dårlige resultater for produktion og beskæftigelse.<br />
I dette kapitel gennemgås de makroøkonomiske politikker og resultater gennem<br />
1990erne. Kapitlet indledes med en diskussion <strong>af</strong> overgangsperioden, hvor den demokratiske<br />
regerings politiske valg blev grundlagt. I det næste <strong>af</strong>snit beskrives den makroøkonomiske<br />
politik siden 1994, som den er blevet formuleret ved hjælp <strong>af</strong> de skiftende<br />
rammer først under Reconstruction og Development Programme (RDP) og senere under<br />
Growth Employment og Redistribution (GEAR). I <strong>af</strong>snittet ses der først på fi nanspolitikken<br />
og derefter på pengepolitikken og valutakurspolitikken. I det tredje <strong>af</strong>snit gennemgås<br />
de makroøkonomiske resultater og der ses på investeringer, opsparing og betalingsbalancen.<br />
Det sidste <strong>af</strong>snit vurderer regeringens nye økonomiske ramme, The Accelerated and<br />
Shared Growth Initiative for South Africa (ASGISA), som blev vedtaget i 2005.<br />
Overgangsperiodens kriseprægede politiske økonomi<br />
Postapartheid-politikkernes oprindelse skal fi ndes i den økonomiske krise, som begyndte<br />
i 1970erne, og som var karakteriseret <strong>af</strong> et strukturelt forårsaget nedsat tempo i den<br />
34