For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Det betyder ikke, at der nødvendigvis vil ske en eller anden form for sammenbrud.<br />
En <strong>af</strong> svaghederne ved de nuværende prognoser er, at de overser den måde, hvorpå<br />
epidemiens effekt dæmpes eller forværres <strong>af</strong> ulig adgang til indkomst, ressourcer og<br />
tjenesteydelser. En væsentlig del <strong>af</strong> de offentligt ansatte er takket været deres uddannelse<br />
og status mere tilbøjelige til at have en god sygeforsikringsdækning, at gå til regelmæssige<br />
lægeundersøgelser og at være i stand til at betale for antiretroviral behandling. De<br />
slipper ikke for epidemien, men dens effekt vil sandsynligvis ramme mindre hårdt i deres<br />
rækker end blandt deres kolleger, der har dårligere uddannelser og en dårligere sygeforsikring.<br />
Afbøjning <strong>af</strong> den økonomiske effekt<br />
Den moderne t<strong>enden</strong>s til at forsøge at se epidemiens indvirkning på det nationaløkonomiske<br />
udbytte tilslører aids’ særdeles ulige og stærkt polariserende indvirkning på<br />
økonomien.<br />
Organisationernes og virksomhedernes direkte udgifter i forbindelse med aids er tilbøjelige<br />
til at udmønte sig i større udgifter til sundhedsområdet og dyrere understøttelse til arbejdstagerne,<br />
mens de indirekte udgifter udmønter sig i nedsat produktivitet, tab <strong>af</strong> kvalifi<br />
kationer, erfaring og institutionel hukommelse samt tid og udgifter til (gen)uddannelse<br />
og rekruttering. De indirekte udgifter er væsentligt højere for faglærte arbejdstagere end<br />
for deres knap så kvalifi cerede kolleger, hvilket også gælder for udgifterne til støtte til<br />
de ansatte. 48 I en alvorlig aids-epidemi kan sådanne udgifter udgøre en form for skjult<br />
beskæftigelses- eller personaleskat. 49<br />
Der kan ikke herske tvivl om, at Syd<strong>af</strong>rikas epidemi kommer til at påvirke økonomien<br />
generelt – men det står ikke helt så klart, hvor stort omfanget <strong>af</strong> skaderne vil blive. 50<br />
Nogle beregninger synes at bagatellisere effekten <strong>af</strong> aids ved at antyde, at den vil få en<br />
forsvindende lille effekt på det nationale økonomiske udbytte, andre forudser alvorlig<br />
skade. ING Barings (2000) anslår for eksempel, at Syd<strong>af</strong>rikas bruttonationalprodukt<br />
(BNP) kun vil være 2,8 % mindre i 2015, end det ville have været, hvis der ikke havde<br />
48 Whiteside A & O’Grady M (2003). AIDS and private sector: Lessons from southern Africa. I Sisask A (ed.) One step<br />
further: Responses to HIV/AIDS. Sida, UNRISD. Stockholm.<br />
49 De Waal A (2003). Why the HIV/AIDS pandemic is a structural threat to Africa’s governance and economic<br />
development. Fletcher <strong>For</strong>um of World Affairs. 27(2):6-24. Hovedtrækkene i en sådan ‘skat’ er blevet fremsat i et<br />
par undersøgelser, blandt andet hos Rosen og Simon (2003), som fokuserede på seks virksomheder i Botswana og<br />
Syd<strong>af</strong>rika, hvor hiv-udbredelsen blandt arbejderne lå mellem 8 % og 25 %. Ved at anvende en række konservative<br />
forudsætninger sluttede forfatterne, at en ‘aids-skat’ ville ligge på 1-6 % <strong>af</strong> arbejdsomkostningerne pr. år. Se Rosen S<br />
& Simon JL (2003). Shifting the burden: The private sector’s response to the AIDS-epidemic in Africa. Bulletin of the<br />
World Health Organization, 81(2):133-137.<br />
50 Barnett T & Whiteside A (2000). Guidelines for studies of the social and economic impact of HIV/AIDS. UNAIDS<br />
Best Practice Collection. UNAIDS. Geneva.<br />
194