For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Tyskland, Frankrig eller Sverige, hvor <strong>af</strong>rikanere er en minoritet, ville det kun være<br />
naturligt i Afrika, at folkets <strong>af</strong>rikanske kulturelle og historiske ejendele skulle levnes den<br />
nødvendige plads. Når dette modarbejdes, begrænses Syd<strong>af</strong>rikas udvikling.<br />
Status<br />
Som tilkendegivet tidligere er det engelske sprogs voksende overmagt over alle syd<strong>af</strong>rikanske<br />
sprog ikke begrænset til Syd<strong>af</strong>rika. En lignende situation er fremherskende i<br />
hele Afrika efter kolonitiden. Over hele kontinentet har de tidligere koloniherrers sprog<br />
formået at bevare magten og også øget deres magt og indfl ydelse, efterhånden som de<br />
<strong>af</strong>rikanske eliter fortsætter med helhjertet at tilslutte sig brugen <strong>af</strong> disse sprog.<br />
I de syd<strong>af</strong>rikanske medier forbliver engelsk dominans uudfordret. I dag formår <strong>af</strong>rikaanske<br />
aviser at holde stand. I dette sidste tilfælde hjælper kapital- og andre ressourcer<br />
med til at bevare soliditeten i tilstedeværelsen <strong>af</strong> <strong>af</strong>rikaans i medierne. I medierne bliver<br />
underordningen <strong>af</strong> de <strong>af</strong>rikansktalendes interesser ved at være meget markant. På det<br />
nationale plan er dagbladene og ugeaviserne enten på <strong>af</strong>rikaans eller engelsk. Den<br />
underforståede antagelse er, at kun de borgere, som enten kan læse og skrive engelsk<br />
eller <strong>af</strong>rikaans behøver at vide noget om, hvad der foregår i landet. De tavse fl ertal, som<br />
taler <strong>af</strong>rikanske sprog, bliver således holdt udenfor. Med undtagelse <strong>af</strong> isiZulu, hvor der i<br />
KwaZulu-Natal er to regionale aviser, som udkommer på sproget og én isiXhosa-avis.<br />
Når man ofte i Syd<strong>af</strong>rika støder på det synspunkt, også blandt de, der taler <strong>af</strong>rikanske<br />
sprog, at de fl este <strong>af</strong> aviserne, inklusive relativt velanskrevne aviser som Argus, Indep<strong>enden</strong>t,<br />
Mail & Guardian eller Business Day, giver det hvide mindretal, dets interesser<br />
og politisk-fi losofi ske liberalisme et rap over fi ngrene, glemmes det ofte, at disse avisers<br />
læseres snævre sociale baggrund ikke udelukkende defi neres på basis <strong>af</strong> de synspunkter,<br />
som der gives udtryk for i disse aviser. Endnu vigtigere er det, at det sprog, der er til<br />
debat, er et lille mindretals sprog. Ved det faktum, at der gøres brug <strong>af</strong> engelsk, defi neres<br />
læsernes besk<strong>af</strong>fenhed og karakter. Er det chokerende? Nej, det er faktisk, hvad man kan<br />
forvente. Den enkle sandhed er, at sproget bestemmer læserne.<br />
Radio kræver ikke så mange ressourcer for at blive brugt effektivt på noget sprog. Selv på<br />
dette område er indfaldsvinklen til brugen <strong>af</strong> dette medie imidlertid svag og usystematisk<br />
i Syd<strong>af</strong>rika. I fjernsynet og i biogr<strong>af</strong>en forekommer <strong>af</strong>rikanske sprog næsten ikke. Hvad<br />
fjernsynet angår, har tv-medarbejderne i de seneste par år fået et vist spillerum til at<br />
bringe <strong>af</strong>rikansksprogede udsendelser.<br />
Den syd<strong>af</strong>rikanske parlamentariker, Duma Nkosi, som tidligere konsekvent valgte at tale<br />
til Parlamentet i Syd<strong>af</strong>rika på isiZulu, fortalte mig i et interview, at han er overbevist om,<br />
172