For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
“Det er nedslående at se folk aktivt sky deres sprog. Afrikanske sprog forvises til andenpladsen<br />
sammenlignet med engelsk på trods <strong>af</strong>, at forfatningen taler for lighed mellem<br />
sprog. Endnu mere foruroligende er det, at <strong>af</strong>rikanere hjælper med til at marginalisere deres<br />
modersmål. Landet er i øjeblikket i færd med at producere en <strong>af</strong>rikansk ungdom, som<br />
dårligt nok kan læse, endsige skrive en tekst på deres modersmål. Disse unge kan ikke<br />
engang udtale <strong>af</strong>rikanske navne korrekt, endsige stave til dem. I visse ekstreme tilfælde kan<br />
nogle <strong>af</strong>rikanske børn knap nok sætte en sætning sammen på deres forældres modersmål.<br />
De stakkels børn har mistet deres identitet, fordi de for eksempel formodes at være tswana<br />
og alligevel ikke kender til tswana-kulturen og -sproget”.<br />
”Disse børn ser ned på den <strong>af</strong>rikanske kultur, ligesom nogle hvide gør. De ringeagter <strong>af</strong>rikanske<br />
religiøse skikke som værende tilbagestående overtro. De er ved at fremmedgøre<br />
sig selv fra deres egne kulturer med hjælp fra deres forældre. Det er uheldigt, at de fl este<br />
forældre stadig tror, at det at tale godt engelsk nødvendigvis betyder, at man er intelligent.<br />
Bristen i denne iagttagelse er, at den antyder, at englænderne i England alle er intelligente,<br />
fordi de taler engelsk. Det interessante er, at når forældre melder deres børn ind i townshipskoler,<br />
insisterer de på, at deres børn skal gå i skoler, der underviser i deres modersmål.<br />
Når disse børn fl ytter til skoler i byen, lægges kravet om modersmål på hylden til<br />
fordel for engelsk og <strong>af</strong>rikaans. Ganske vist er det ikke sikkert, at skolen tilbyder <strong>af</strong>rikanske<br />
sprog på det trin, selv om den overvejende har <strong>af</strong>rikanske elever. Afrikanske forældre giver<br />
som oftest op over for status quo. Vore børn burde lære andre sprog end deres modersmål.<br />
Tænk, hvis hvide, farvede og indiske børn skulle lære <strong>af</strong>rikanske sprog som andetsprog<br />
i skolen; det ville sætte skub i opbygningen <strong>af</strong> nationen.” (K.C. Motshabi. 9.6.2006)<br />
Skribentens opfattelse <strong>af</strong> problemerne i diskussionerne om undervisningssprog i Syd<strong>af</strong>rika<br />
var lige så skarpsynede og ligefremme. Han går direkte til kernen <strong>af</strong> de undskyldninger,<br />
som ofte fremsættes for at retfærdiggøre engelsk og i mindre grad <strong>af</strong>rikaans’ overmagt, og<br />
gentager, at:<br />
“Nogle hævder, at eftersom engelsk er et internationalt sprog, skal det have førsteret, og at<br />
<strong>af</strong>rikanske sprog er begrænset til Afrika, og derfor opnår man ikke fl ere muligheder ved at<br />
være fl ydende i sit modersmål. Andre hævder, at <strong>af</strong>rikanske sprog har begrænsede ordforråd,<br />
og at der derfor ikke fi ndes tilstrækkeligt akademiske lærebøger, der er skrevet på<br />
<strong>af</strong>rikanske sprog. Vi bør begynde med kr<strong>af</strong>tigt at fremme undervisning i <strong>af</strong>rikanske sprog<br />
og samtidig udarbejde undervisningsmateriale på <strong>af</strong>rikanske sprog. Bibelen er for eksempel<br />
blevet oversat til alle <strong>af</strong>rikanske sprog, så de mindre engelskkyndige kan få adgang til<br />
kristendommens lære. Det er vigtigt, at vi <strong>af</strong>koloniserer vores tankegang og undgår at give<br />
op over for status quo. <strong>For</strong> resten behøver man for eksempel ikke at være engelskkyndig<br />
for at være elektriker eller mekaniker. Dette kan opnås, hvis vi udvikler materiale på <strong>af</strong>rikanske<br />
sprog, som vore børn kan studere. Afrikaanerne, franskmændene og russerne, for<br />
168