For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Det er værd at understrege, at <strong>af</strong>rikansk sprogpolitik, som er dukket op i tiden efter kolonitiden,<br />
over hele kontinentet i en utrolig grad viser formelle og tydelige ligheder. Overalt<br />
har de forskellige <strong>af</strong>rikanske regimer efter kolonitiden højnet de oprindelige <strong>af</strong>rikanske<br />
sprogs status på papiret, men der er ikke opnået noget udover dette. De fl este lande<br />
har været særligt ineffektive i spørgsmålet om at fungere som et anvendeligt grundlag for<br />
udvidelsen <strong>af</strong> demokratiske og folkelige kulturer eller udvikling <strong>af</strong> samfundene. De fl este<br />
<strong>af</strong> de observatører, som har set på problemerne med sprogpolitikken i Afrika, er enige<br />
om, at der er et stort spring mellem den tilsigtede politik (planlagt eller vedtagne politik)<br />
og handling eller gennemførelse. En vigtig grund til denne slaphed er, at elitens interesser<br />
er blevet stærkt befæstede i status quo samt i anvendelsen <strong>af</strong> kolonisprog. Faktisk kan<br />
man i en vis kulturel forstand hævde, at de <strong>af</strong>rikanske eliter kan takke brugen <strong>af</strong> kolonisprog<br />
for deres privilegerede og indfl ydelsesrige stilling. De er magtsprog. Medens mange<br />
kan se det logiske i argumentet om at anvende <strong>af</strong>rikanske sprog, er de herskende grupper<br />
og eliter derfor så at sige ude <strong>af</strong> stand til at save den gren <strong>af</strong>, som de selv sidder på.<br />
Det anslås, at 76 procent <strong>af</strong> Syd<strong>af</strong>rikas befolkning i hjemmet taler mindst ét sprog fra en<br />
<strong>af</strong> de følgende to grupper: nguni og sotho, derhjemme. 63 procent <strong>af</strong> de, der gør brug <strong>af</strong><br />
nguni og sotho som første sprog, kan også et sprog i den anden gruppe som andet eller<br />
endda tredje sprog. De, som taler <strong>af</strong>rikaans, udgør omkring 12 procent, og de, som har<br />
engelsk som modersmål, ca. 8 procent <strong>af</strong> befolkningen. De mindre og ikke-beslægtede<br />
sprog tales <strong>af</strong> ca. 4 procent <strong>af</strong> befolkningen. Syd<strong>af</strong>rika anerkender også andre ikke-offi<br />
cielle sprog, såsom fanagalor, lobedu, nordlig ndebele, phuthi, syd<strong>af</strong>rikansk tegnsprog,<br />
khoe khoe og san. Disse ikke-offi cielle sprog kan bruges i visse offi cielle situationer i<br />
begrænsede områder, hvor det er blevet bestemt, at disse sprog er fremherskende.<br />
Hvad der rent faktisk er sket i årtiet efter apartheid, er, at engelsk, som er et <strong>af</strong> de mindste<br />
sprog i landet, og som kun tales i hjemmet <strong>af</strong> ca. 8 procent <strong>af</strong> befolkningen, er blevet<br />
styrket som offentligt dominerende sprog på bekostning <strong>af</strong> alle de andre sprog. Afrikaans,<br />
der tales <strong>af</strong> omkring 12 procent <strong>af</strong> befolkningen, har mistet sit fodfæste sammenlignet<br />
med engelsk. De <strong>af</strong>rikanske sprog, herunder sprog som isiZulu og isiXhosa, som<br />
er de to største sprog i landet, og næsten fuldstændigt forståelige indbyrdes, bliver fortsat<br />
næsten fuldstændigt negligerede. Faktisk indtager de ni <strong>af</strong>rikanske sprog sandsynligvis<br />
en svagere stilling i dag, end de gjorde før 1990erne. Over tre fjerdedele <strong>af</strong> befolkningen<br />
taler disse sprog. Reelle færdigheder i engelsk blandt folk med <strong>af</strong>rikanske sprog som deres<br />
modersmål tæller ikke mere end 12 procent. I den henseende er sprogsituationen i<br />
Syd<strong>af</strong>rika ikke meget forskellig fra resten <strong>af</strong> Afrika syd for Sahara, hvor under 10 procent<br />
<strong>af</strong> <strong>af</strong>rikanerne taler de offi cielle sprog i deres land fl ydende, sædvanligvis et kolonisprog<br />
som engelsk, fransk og portugisisk. Det, der er sket, er, at det engelske sprogs dominans<br />
er blevet meget tydelig.<br />
166