For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ter. I dette kapitel hævdes det, at ANC’s mål før valget var et integreret uddannelses- og<br />
oplæringssystem. Dette skulle opnås ved hjælp <strong>af</strong> en national kvalifi kationsramme, gennem<br />
reform <strong>af</strong> alle aspekter <strong>af</strong> uddannelse med henblik på at forbedre adgang, lighed<br />
og kvalitet for fl ertallet og endelig gennem et større initiativ, der tog sigte på oplæring<br />
og integration <strong>af</strong> arbejdsløse og marginaliserede unge i økonomien og samfundet. I de<br />
første få år efter 1994 udvirkede lovgivningsmæssige og politiske reformer faktisk en<br />
grundig gennemarbejdelse <strong>af</strong> systemet på dette niveau. Dette havde ikke en umiddelbar<br />
effekt på systemet, hvor det betød noget. Udelukkelse fandt stadig sted på grundlag <strong>af</strong><br />
race, køn og fattigdom, og undervisningens infrastruktur og resultater <strong>af</strong>spejlede fortsat<br />
de bredere sociale uligheder i samfundet. Ti år senere sås visse forbedringer, men der var<br />
stadig store udfordringer især vedrørende uddannelsens kvalitet, resultater og relevans<br />
for et liv efter skolen.<br />
<strong>For</strong>ventninger og hensigter 1990-1994<br />
Den kritiske dimension i den nye politik og i visionerne var, at de var opstået i en konfl<br />
ikt mellem gamle og nye samfundskræfter og blandt nye samfundskræfter indbyrdes<br />
om, hvilken retning det nye samfund og dets uddannelsespolitik skulle tage (en oversigt<br />
fi ndes i Chisholm, Motala og Vally, 2003). Den nye lovgivningsmæssige og politiske<br />
kontekst, som var blevet skabt, var i høj grad resultatet <strong>af</strong> kompromis og forhandling<br />
mellem disse forskellige og modstridende samfundskræfter.<br />
De vigtigste samfundsaktører, som udformede visioner og politikker, var på den ene<br />
side dem, der udgik fra den gamle stat og dens tilknyttede Nationale Parti, og på den<br />
anden side dem, der sluttede sig sammen omkring interne samfundsbevægelser og den<br />
tidligere forbudte og landfl ygtige ANC. De to sidstnævnte tog form hver for sig, men<br />
sluttede sig hurtigt sammen i opløbet til valgene. De idéer, der blev hyldet <strong>af</strong> den interne<br />
samfundsbevægelse The National Education Coordinating Council (NECC), – en folkelig<br />
bevægelse støttet <strong>af</strong> studenter, forældre og lærere inden for undervisning – fi k først udtryk<br />
i råbet om ’folkets uddannelse’ i 1986 og derefter i form <strong>af</strong> en politik, der blev fremsat<br />
via National Education Policy Investigation (NEPI) i 1992. Der blev sået tvivl om denne<br />
vision fra det stadigt eksisterende apartheid-undervisningsministeriums side. NECC’s<br />
nationale uddannelsespolitiske undersøgelse stræbte efter at få foretaget en omfattende<br />
og systematisk gennemgang <strong>af</strong> systemet på en måde. Dette skulle gøres på en måde, der<br />
prioriterede genopretning, omfordeling og positiv særbehandling, samt gav staten en central<br />
rolle i at udvirke de nødvendige ændringer i system og struktur, fi nansiering, styring,<br />
læseplaner, voksenuddannelse, specialundervisning, tekniske skoler, erhvervsuddannelse,<br />
højere uddannelse, førskoleuddannelse, læreruddannelse, sprog, specialcentre og kortere<br />
videregående uddannelser. Dens mål var et enkelt, ikke-racistisk og ikke-sexistisk uddannelsessystem,<br />
der var gearet til at opfylde behov og ambitioner i hele samfundet.<br />
145