For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
For enden af Regnbuen? - Stolten's African Studies Resources
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
jordreformen tilgodeser de fattige, og navnlig kvinderne, landarbejderne og de unge,<br />
jord bør eksproprieres.<br />
Der blev taget lignende radikale beslutninger fra de andre fi re kommissioner.<br />
Staten reagerer på mange måder på en række forskellige kritikpunkter og på pres udefra.<br />
Fra slutningen <strong>af</strong> 1990erne har civilsamfundets organisationer konstant kritiseret den<br />
nye politiske retning, og ngo’er, der arbejdede inden for regeringens rammer og hjalp<br />
regeringen med at gennemføre sin politik gav i stigende grad udtryk for denne kritik<br />
på grundlag <strong>af</strong> deres erfaringer i marken. Oprettelsen <strong>af</strong> LPM i 2001, strategiske holdningsændringer<br />
i de gamle organisationer, som f.eks. The Trust for Community Outreach<br />
og Education (TCOE) i jordspørgsmål, og ikke at forglemme The People’s Tribunal on<br />
Landlessness, som organisationen arrangerede i Port Elizabeth i december 2003 - alle<br />
bidrog de til at lægge pres på staten. Udover dette interne pres nedefra var udviklingen i<br />
nabolandet Zimbabwe en konstant påmindelse om, hvad der også kunne ske i vort land.<br />
I 2003 erkendte regeringens ledere, at der lå store udfordringer i omfordelingen <strong>af</strong> jorden<br />
i Syd<strong>af</strong>rika på grund <strong>af</strong> de hvide landmænds uvillighed til at sælge jord og de stærkt<br />
stigende jordpriser. Det er på baggrund her<strong>af</strong>, at man bør se Jordtopmødet og præsidentens<br />
udtalelser i sin tale om landets status.Jordtopmødet blev bygget op over temaet “A<br />
Partnership to Fast Track Land Reform: A New Trajectory, <strong>For</strong>ward to 2014”. Året 2014<br />
er det nye mål, som regeringen har sat for omfordelingen <strong>af</strong> 30 % <strong>af</strong> den landbrugsjord,<br />
der ejes <strong>af</strong> hvide til sorte. På det tidspunkt, hvor topmødet blev <strong>af</strong>holdt, elleve år efter<br />
Syd<strong>af</strong>rikas demokratis indførsel, var kun godt 3 % <strong>af</strong> landbrugsjorden blevet overført.<br />
Temaet og anvendelsen <strong>af</strong> ordene “fast track”, som de fl este umiddelbart ville forbinde<br />
med det nuværende jordreforminitiativ i Zimbabwe, og i hvert fald topmødets beslutninger,<br />
viste, hvor nødvendig overførslen var.<br />
Siden Jordtopmødet og præsidentens tale har kritikerne spekuleret meget på, hvordan<br />
beslutningerne fra topmødet og præsidentens udtalelser vil blive ført ud i livet. Især stiller<br />
kritikerne spørgsmålstegn ved, om en fornyet gennemgang <strong>af</strong> princippet om villig-sælger/<br />
villig-køber udgør et mere aktivt engagement fra statens side i jordreformprocessen, om<br />
end inden for kapitalistiske markedsrammer. Den radikale kritik <strong>af</strong> regeringens nuværende<br />
jordpolitik beklager, at Jordtopmødet og præsidentens tale ikke tog fat på forfatningsmæssige<br />
spørgsmål som beskyttelsen <strong>af</strong> eksisterende ejendomsrettigheder, hvis fortid kan<br />
spores til kolonitidens erobring, jordberøvelse og udbytning <strong>af</strong> sort arbejdskr<strong>af</strong>t.<br />
I denne artikel vil jeg behandle de radikale kritikeres argument om, at ejendomsklausulen<br />
i forfatningen er den største hindring for en storstilet omfordeling <strong>af</strong> jorden i Syd<strong>af</strong>rika.<br />
Det er ikke første gang, at der er givet udtryk for bekymring over forfatningens<br />
ejendomsklausul. Spørgsmålet blev i nogen grad drøftet under de politiske forhandlinger<br />
i begyndelsen <strong>af</strong> 1990erne, en proces, der førte til, at klausulen oprindeligt blev taget<br />
115