Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
For Arthur Christensen var den ægte videnskab udtryk for en objektiv videnskab. En videnskab, der<br />
havde sine forbilleder i positivismens krav om videnskabelig eksakthed, hvilket førte til en prioritering<br />
af den empiriske forskning. Denne videnskabsopfattelse var der almen opbakning til i de<br />
videnskabelige kredse i mellemkrigstiden, 277 da nazismens brug af racehygiejne havde vist, hvordan<br />
videnskaben politisk kunne misbruges. Den positivistiske holdning var dermed et forsøg på i denne<br />
politisk højspændte situation at holde fast i kravet om videnskabelig objektivitet. For Arthur<br />
Christensen kom politik og videnskab til at stå i modsætning til hinanden. Videnskaben skulle ikke<br />
skabe ideologi, men videnskaben skulle være international og apolitisk.<br />
Men Arthur Christensens balancering mellem det nationale og det nationalistiske er vanskelig. For<br />
selvom han afskyede det nationalistiske, viser det sig, når man gennemgår hans forfatterskab, at det<br />
nationale er udgangspunktet for det meste af hans forskning, og, som han selv skriver, så er national og<br />
nationalistisk to ting, “eller det er den samme Ting set i forskellig Belysning” 278<br />
Arthur Christensen er således i hele sin tilgang til Iran, også længe før han besøger landet, drevet af et<br />
ønske om at fremhæve alle de personer og alle de begivenheder, der bl.a. kunne styrke en iransk<br />
national stat. Arthur Christensens allerførste artikel fra 1898 hed således Rustem, den persiske<br />
Nationalhelt. Og fremefter i hans karriere har han igen og igen beskrevet og fremhævet Irans nationale<br />
klenodier. Det være sig personligheder som: Zarathustra, Firdausi, Omar Khayyam, samt registreringer<br />
af de persiske sagn og folkeeventyr. Eller også har han forsket i iranernes “urhjem” og søgt i de ældste<br />
iranske religioner og i de ældste iranske sprog. Og han har adskilt det semitiske fra det ariske og<br />
desuden forsøgt at udskille det typisk iranske fra det ariske.<br />
Denne søgen efter det nationalt iranske bliver senere skærpet af Arthur Christensen teoretiske greb,<br />
hvori han, som sagt, begynder at skelne mellem en folkeånd, der er essentiel og en folkekarakter, der er<br />
historisk betinget (se side ?). Dermed opstår der en autentisk iransk national kerne, et “Ur-Iran i<br />
vekslende Tiders Forklædning”, 279 som derfor også kan læses ud af det nye Pahlavi dynasti. Denne<br />
nationale, iranske essens, der blusser op i historien, der hvor betingelserne er til stede, er en meget<br />
277 Rosenbeck, Bente: Kroppens Politik: Om køn, kultur og videnskab. s. 42. København 1996.<br />
278 Arthur Christensen: “Nationalisme og Internationalisme” s. 173 Gads danske Magasin 1933<br />
279 Arthur Christensen: Kulturskitser fra Iran s. 7 København 1937<br />
96<br />
DSCA Monografi/Monograph 1 ▪ 2007