Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kapitel 4<br />
Rejsen 1934<br />
I 1934 drog Arthur Christensen for sidste gang til Iran. Denne gang fordi han var blevet officielt<br />
inviteret af den iranske regering. Anledningen var en kongres, som den iranske regering ville holde for<br />
at fejre tusindårsdagen for digteren Firdausis fødsel. Dette kapitel vil derfor forsøge at give en<br />
beskrivelse af denne kongres og de politiske og kulturelle bibetydninger, som blev knyttet til<br />
begivenheden. Der var ikke sket større politiske forandringer, siden Arthur Christensen sidst havde<br />
besøgt landet. De iranske nationalromantikere var stadig de toneangivende, og Reza Shah var stadig<br />
den nationalromantiske bevægelses hyldede leder. Derfor var den politiske konteks den samme, som<br />
den der er blevet redegjort for i det forrige kapitel, og den vil derfor ikke blive gentaget.<br />
Firdausikongressen blev afholdt i en iransk nationalistisk atmosfære. Jeg vil i den sammenhæng<br />
forsøge at redegøre for Arthur Christensens holdning til nationalisme og videnskab, og i den<br />
forbindelse vil jeg give eksempler på emner, hvor Arthur Christensen i løbet af sin karriere har ændret<br />
mening i forhold til Iran. Disse holdningsændringer vil blive diskuteret i forhold til Edvard Saids og<br />
andre forskeres syn på orientalismens forhold til dens forskningsobjekt.<br />
Firdausikongressen 247<br />
Firdausikongressen blev et stort anlagt arrangement, hvor over halvtreds udenlandske gæster var<br />
indbudt. Kongressen strakte sig over 16 dage. De første 5 dage i Tehran, hvor selve konferencen blev<br />
holdt. Derefter en nøje planlagt udflugt til Mashad og Tus i nordøst-Iran, hvor kongresdeltagerne<br />
overværede Reza Shahs afsløring af et Firdausimausolæum, der var blevet bygget i denne anledning.<br />
247 Den eneste nyere artikel jeg har kunnet finde om Firdausikongressen er A. Shapur Shabazis artikel i Encyclopædia<br />
Iranica iv. Millenary Celebration” Vol. IX s. 527-530. Shabazis artikel er meget ukritisk, og han er meget pro-Pahlavi i sin<br />
tilgang. Shabazis litteraturliste er lang, men han refererer overvejende til bøger om Firdausi og ikke om Firdausikongressen.<br />
Derudover er disse kilder af ældre dato og deskriptive uden at sætte spørgsmålstegn ved festligheden. Den eneste kritiske<br />
kommentar jeg har kunnet finde om kongressen er hos sprogforskeren John R. Perry, hvor han beskriver kongressen som et<br />
“academic orgy of nationalistic pride.” Perry, John R.: “Language Reform in Turkey and Iran” s. 300 Int. J. Middle East<br />
Stud. 17 1985. Det er en skam, der ikke er skrevet mere om denne begivenhed, da kongressen nærmest er et manifest for<br />
den vestlige iranistik og Pahlavi-staten i skøn forening.<br />
84<br />
DSCA Monografi/Monograph 1 ▪ 2007