Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Arthur Christensens begejstring for alt det nye, der var sket i landet, skyldes utvivlsomt også hans<br />
møde med den iranske intelligentsia. En kreds af mennesker, som han ikke havde haft æren af at møde i<br />
1914. “Intelligenskredsen” kaldte han denne gruppe, som han kom til at nære stor tiltro til, og hvis<br />
meninger og ideer han lod sig inspirere af. “Intelligenskredsen” eller “litteraturens mænd”, som han<br />
også kaldte denne gruppe, er i hans beskrivelser fremstillet nuanceret. De er kritiske, og man forstår, at<br />
de er internt uenige:<br />
“I visse Intelligenskredse er Begejstringen for Regeringen og Regeringssystemet mindre. Den ægte<br />
europæiske Parlamentarismes trofaste Tilhængere finder, at det efterhaanden er blevet noget smaat med<br />
den politiske Frihed, og deri har de vel ikke ganske Uret.” 236<br />
På sin tidligere rejse var han helt anderledes irriteret på denne gruppe, og han skriver hvast i sin<br />
rejsebog fra 1914:<br />
“Af de Persere, som har studeret i Europa, har en stor Del blot føjet Europas Laster til deres egne.” 237<br />
Omvendt er han på sin rejse i 1929 ofte så åben over for denne akademiske og politiske elite, at man<br />
som læser har svært ved at skelne hans holdninger fra deres. Det kommer især til udtryk i hans<br />
skildring af shia klerasiet, hvor han tydeligt er på linie med de intellektuelle, og ser de religiøse lærde<br />
fra deres ståsted. “Konservatismens Højborg er den shiitiske Islam.” 238 skriver Arthur Christensen, og i<br />
næste afsnit på samme side refererer han de intellektuelle for at mene, at “Mullaherne og deres Lære<br />
(står) som den største Hindring for fremskridtet.” To ytringer, der ligger meget tæt op ad hinanden.<br />
Når man sammenligner beskrivelsen af “intelligenskredsen” med andre befolkningsgrupper, så er han<br />
der helt anderledes unuanceret i sin karakteristik af sidstnævnte. F.eks. beskriver han de “brede Lag”<br />
således:<br />
236 Arthur Christensen: Det gamle og det nye Persien. s. 190 København 1930<br />
237 Arthur Christensen: Hinsides det kaspiske Hav s. 174 København 118<br />
238 Arthur Christensen: Det gamle og det nye Persien. s. 192 København 1930.<br />
79<br />
DSCA Monografi/Monograph 1 ▪ 2007