Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
slutningen af 1800-tallet, da man ønskede at systematisere og karakterisere folkeslag for dermed at<br />
kunne trække politiske og geografiske grænser i de nyligt anlagte nationalstater. Devisen var, at hvert<br />
folkeslag havde sit sprog og sin kultur, som var afgrænset i et selvstændigt, fysisk, geografisk<br />
landområde. Ånden eller Volksgeist var den kraft, der samlet udviklede sig i litteraturen, historien,<br />
sproget og i religionen. 116 Derved blev det især filologien og religionsvidenskaben, der deltog i denne<br />
klassifikation af folkeslag. 117<br />
Men selvom Arthur Christensen var rejst ud for specielt at undersøge den persiske folkeånd, så skelner<br />
han meget lidt i sin rejseskildring Hinsides det Kaspiske Hav imellem det typisk persiske og det typisk<br />
orientalske. Ofte benytter han de to betegnelser i flæng. Han var europæeren i Orienten, og det var<br />
kontrasten mellem disse to kulturer; den europæiske og den orientalske, han først og fremmest ønskede<br />
at vise. 118 Det samme kom til udtryk i flere af hans artikler fra den tid, hvis overskrifter f.eks. lyder:<br />
“Orient og Okcident” og “Persien og Europa.” 119 I det hele taget var denne dyrkelse af modsætningen<br />
mellem det europæiske og det orientalske meget populær hos Arthur Christensen og hans kolleger, og<br />
det må havde været svært at finde på nye overskrifter. Kollegaen Johannes Østrup skrev f.eks. om “Øst<br />
og Vest,” 120 “Europa og Islam,” 121 “Efter Krigen: Norden og Orienten,” 122 “Religion og Mystik i Østen<br />
og i Europa.” 123 For Arthur Christensen kom forskellen imellem Orienten og Europa tydeligst frem i de<br />
to kultures forhold til tid:<br />
“Men tiden er et Begreb, som Orientalere ikke ret forstaar at regne med. Intet adskiller maaske skarpere<br />
den orientalske Verden fra den okcidentalske end denne Ringeagt for Tidens Værdi. “Tid er Penge”,<br />
116<br />
Hastrup, Kirsten: Viljen til viden. s. 87 København 1999, Collin og Køppe: “Indledning” s. 20 Humanistisk<br />
Videnskabsteori. København 1995<br />
117<br />
Rodinson, Maxime: Europe and the Mystique of Islam. s. 61 Seattle 1987<br />
118<br />
At lægge vægt på det kontrastfyldte har i flere århundredes orientrejselitteratur været en hel almindelig tilgang til det<br />
fremmede. Se Harbsmeier, M.: “Vild etnografi.” s. 11 iWilder Völkerkunde. Andere Welten in deutschen Reiseberichten der<br />
früen Neuzeit. Frankfurt 1994<br />
119<br />
Arthur Christensen: “Orient og Okcident” Tilskueren (1913 1. halvb.), Arthur Christensen: “Persien og Europa” i Ugens<br />
Tilskuer 1914<br />
120<br />
Østrup. J.: “Øst og Vest” Gads Danske Mag. (særtryk u. år)<br />
121<br />
Østrup. J.: “Europa og Islam” Gads Danske Mag. (særtryk u. år)<br />
122<br />
Østrup. J.: “Efter Krigen: Norden Og Orienten” Nordisk tidsskrift 1914<br />
123<br />
Østrup. J.: “Religion og Mystik i Østen og i Europa” Gads Danske Mag. (særtryk u. år)<br />
46<br />
DSCA Monografi/Monograph 1 ▪ 2007