Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
andre indiske Fabelværker har givet Stødet til Fremkomsten af en anden ny Videnskab: Folklore, det<br />
sammenlignende Studium af Folkeæventyr og Folketro.” 98<br />
Tre år efter at Arthur Christensen vente hjem fra denne første rejse til Iran i 1914, søgte han en stilling<br />
som professor i Folkemindevidenskab. Begivenhederne omkring denne stilling er på dette sted<br />
interessante, fordi de belyser hvilke fagdiscipliner, man fra fakultetets side lagde vægt på. Jeg vil<br />
derfor, for en kort bemærkning, tillade et hop i kronologien og give et kort rids af begivenhederne<br />
omkring Arthur Christensens ansættelse som professor i 1919.<br />
Arthur Christensen og folkemindevidenskaben<br />
I 1917 søgte Arthur Christensen professoratet i Folkemindevidenskab, efter at den tidlige professor i<br />
dette fag, Axel Olriks var død. Det filosofiske fakultet anså Arthur Christensen for at være en “af de<br />
bedste blandt de yngre Videnskabsmænd her til lands” og “en virkelig Kapacitet,” 99 hvis<br />
videnskabelige virksomhed fakultetet længe havde været opmærksom på og “næret Ønske om i en eller<br />
anden Form at vinde denne Kraft for Universitetet.” 100 Fakultetet mente, at Arthur Christensen var at<br />
foretrække frem for den anden ansøger, Henrik Ussing, hvis hovedbeskæftigelse ellers netop havde<br />
været de nordiske sagn og den nordiske kulturhistorie. 101 Men fakultetet gjorde opmærksom på, at man<br />
ønskede, at lærerposten i folkemindevidenskab ikke kun skulle beskæftige sig med de nordiske<br />
folkeminder, men at faget skulle “have en mere omfattende og almindelig Karakter” 102 Hvad “mere<br />
omfattende og almindelig Karakter “ betyder, er væsentligt for at forstå, hvorfor man foretrak Arthur<br />
Christensen frem for Henrik Ussing.<br />
Folkemindevidenskaben havde altid haft svært ved at holde de nationale ideologier på afstand. Dens<br />
forskningsobjekt var almuen, og den akademiske verden havde ofte anset almuens gøren og laden for at<br />
være et for useriøst forskningsfelt i sig selv. 103 Af den grund havde man ofte spundet<br />
98 Arthur Christensen: “Orientalismen og dens Dyrkere” s. 806 Det ny Aarhundrede (1908-09)<br />
99 Aarbog for Københavns Universitet 1915-1920. s. 236. bd. IV - V København 1920<br />
100 Aarbog for Københavns Universitet 1915-1920. s. 237. bd. IV - V København 1920<br />
101 Aarbog for Københavns Universitet 1915-1920. s. 237. bd. IV - V København 1920<br />
102 Aarbog for Københavns Universitet 1915-1920. s. 237. bd IV - V Købenmhavn 1920<br />
103 Holbek, Bengt: “Folkemindevidenskab” s. 57 Københavns Universitet 1479-1979. Bd. XI. København 1979<br />
41<br />
DSCA Monografi/Monograph 1 ▪ 2007