Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
sprog. Han begyndte at læse persisk, men han holdt hurtigt op, da han mente, det persiske var for<br />
islamisk. I stedet kastede han sig over studiet af sanskrit og indisk, som han sigende for tiden mente var<br />
ur-kilden; “alles stammt aus Indien ohne Ausnahme”. 92<br />
Der er en tendens til samme lagdeling af persisk i forhold til indisk i nedenstående citat af Arthur<br />
Christensen:<br />
“Siden Zarathustras Dage har Irans Jordbund ikke fostret nogen original, religiøs eller filosofisk<br />
Bevægelse, men med saa meget desto større Iver har Perserne bestandig optaget Ideer fra Inderne,<br />
Aramæerne og Grækerne, og Forarbejdelsen og Sammenblandingen af disse Ideer har avlet en Mængde<br />
ejendommelige aandelige Rørelser. Skønt altsaa Perserne kun er Bearbejdere af et laant Stof, er det<br />
ingenlunde uden Interesse at betragte de Retninger, der er opstaaede og har vundet Udbredelse hos<br />
dem, thi for det første har de ofte forstaaet at sammensvejse de forskelligartede Bestanddele til et<br />
harmonisk Hele, og for det andet har Iran som et Oplagssted og Gennemgangsled for Ideerne spillet en<br />
større Rolle for Verdenshistorien, end man almindelig er tilbøjelig til at antage, saa sandt som det var<br />
Perserne og ikke de tunge Arabere, der opbyggede hele det mægtige muhamedanske Kulturliv i<br />
Middelalderen.” 93<br />
Arthur Christensen gør her rede for en implicit rangordning af de forskellige folkeslag: inderne,<br />
grækerne og armenerne står øverst og repræsentere en oprindelig højkultur, perserne står lidt lavere, de<br />
er forarbejdere af lånt stof, men de har alligevel haft en stor rolle for verdenshistorien, og endelig er der<br />
de “tunge” arabere. Antropologen Kirsten Hastrup skriver, at denne race-systematiseringen ikke kun<br />
var et produkt af en national-romantisk tankegang, det var også et udtryk for en ny videnskabelighed,<br />
som stræbte efter at systematisere alt lige fra planter, til arkæologiske oldtidsfund og til at udpege og<br />
verificere forskellige folkeslag. 94 Denne efterforskning var ofte stærkt påvirket af en evolutionistisk<br />
tankegang, hvor man forstod de forskellige racer som trin på en lovbestemt udviklingstrappe.<br />
Nedenstående citat er et eksempel på hvordan Arthur Christensen på den ene side skriver op imod<br />
92 Som citeret hos: Roche-Mahdi, Sarah: “The Cultural and Intellectual Background of German Orientalism” s. 117<br />
Mapping Islamic Studies ed. by Azim Nanji. New York 1997<br />
93 Arthur Christensen: “Afzal Kaschi, En persisk, filosofisk Epigramdigter.” s. 347 Dansk Tidsskrift (Maj 1904)<br />
94 Hastrup, K.: Viljen til viden s. 84-87 København 1999<br />
39<br />
DSCA Monografi/Monograph 1 ▪ 2007