Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Arthur Christensen havde forberedt sig i sin sommerferie og havde af den grund studeret hos professor<br />
i Göttingen F. C. Andreas. Andreas havde introduceret Arthur Christensen for dialektforskningen. 77<br />
Andreas havde selv netop dissekeret forskellige middeliranske dialekter i nogle sjældne turfan-tekster,<br />
som en tysk ekspedition havde hjemført fra Centralasien. 78 Turfan-teksterne blev betragtet som en skat<br />
for den sammenlignende sprogvidenskab. En videnskab som får en altafgørende betydning for<br />
iranistikken.<br />
Videnskabsmænd havde allerede i slutningen af 1700-tallet opdaget, at de old-iranske sprog havde<br />
store ligheder med de europæiske sprog. Englænderen Sir William Jones fra den engelske<br />
koloniadministration i Indien, som var en af de første, der påpegede et sprogligt indo-europæisk<br />
slægtskab, holdt i 1786 et foredrag, hvor han bl.a. udtalte:<br />
“Hvor gammelt end sproget sanskrit er, har det en vidunderlig struktur, mere fuldkommen end græsk,<br />
rigere end latin, og mere udsøgt forfinet end begge, men alligevel har det et stærkere slægtsskab med<br />
dem begge, både i verbernes rødder og i de grammatiske former, end hvad der kan være opstået<br />
tilfældigt, ja så stærk at ingen filolog kunne undersøge dem alle tre uden at blive overbevist om, at de<br />
må være udsprunget af en fælles kilde, som måske ikke eksisterer. Der er en tilsvarende grund omend<br />
ikke helt så tvingende for at antage, at både gotisk og keltisk, omend blandet med et meget<br />
forskelligartet sprog, havde den samme oprindelse som sanskrit, og oldperisk kan også føjes til den<br />
samme familie.” 79<br />
Senere i begyndelsen af 1800-tallet samlede Rasmus Rask materiale ind i Iran og Indien og påviste<br />
ligesom Jacob Grimm i Tyskland sammenhænge og udviklinger imellem disse sprog. Dette<br />
sprogslægtskab kaldte sprogforskerne for den indo-europæiske sprogstamme, og det blev den<br />
sammenlignende sprogvidenskabs store arbejde at registrere og kortlægge denne sprogstammes<br />
historiske udvikling.<br />
77<br />
Barr, Kaj: “Arthur Christensen” s. 76 Festskrift udgivet af Københavns Universitet i Anledning af Universitets Aarsfest.<br />
København nov.1945<br />
78<br />
Lentz, W: “Andreas” s. 27. Enc. Iranica. Vol. II London 1987<br />
79<br />
Som citeret hos Kjørup, Søren: Menneskevidenskaberne s. 35-36. Roskilde 1999.<br />
35<br />
DSCA Monografi/Monograph 1 ▪ 2007