Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Udover at iransk filologi udforskede den indoeuropæiske urtid, havde faget fået en helt ny betydning,<br />
fordi det nu også kunne være til nytte i en aktuelt politisk sag. Faget kunne styrke den iranske<br />
nationalidentitet og dermed berige landet med det åndlige gods. En opgave som AC og den vestlige<br />
iranistik generelt gerne ville være behjælpelig med, fordi man i Vesten overordnet betragtede Pahlavi-<br />
styret som et moderne, sekulært og stabilt regime, 320 som det var værd at styrke.<br />
Det er derfor meget vanskeligt at beskylde Arthur Christensen og iransk filologi for at drive klinisk<br />
laboratorieforskning. De ideologier, der lå bag den vestlige iranistik og de ideologier, der lå bag det<br />
iransk Pahlavi styre, var så tæt forbundet, at man mere kan tale om, at de to parter samarbejdede, end<br />
om at den ene havde den anden under en videnskabelig lup.<br />
Var iransk filologi arierforskning?<br />
Var iransk filologi arierforskning? Ja det var det, hvis man tænker på en arier som en indoeuropæer.<br />
Forskningen var i høj grad et ønske om at finde de ariske/indoeuropæiske rødder. Den ariske ur-<br />
religion, den ariske ur-mand (Manu), det ariske ur-sprog. En romantisk tanke om at finde det<br />
oprindelige, hvilket var vigtigt, da det oprindelige indeholdt essensen af et folks ånd.<br />
Og samtidig er svaret nej. Det var ikke arieforskning, hvis man tænker på det i en nazistisk terminologi.<br />
Arthur Christensen dyrkede ikke arieren som et overmenneske. Tværtimod var han meget kritisk<br />
overfor disse ideologiske overbygninger. Men det rokker ikke ved den gængse holdning, Arthur<br />
Christensen og mange af hans kollegaer - ikke kun iranister - havde, om at iranerne stod os nærmere<br />
end araberne. Arthur Christensen levede i en tid, hvor race-katalogisering var en del af videnskaben, og<br />
derfor har han ikke fundet det odiøst at benytte sig af terminologien.<br />
Iransk filologi efter Arthur Christensen<br />
Som jeg nævnte i indledningen til specialet, så udmærkede Arthur Christensen sig også<br />
videnskabshistorisk, fordi han netop levede og arbejdede i den akademiske etableringsfase omkring<br />
320 Boroujerdi, M.: Iranian Intellectuals and the West s. 25 New York 1996<br />
114<br />
DSCA Monografi/Monograph 1 ▪ 2007