Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
den skønlitterære form, og dermed haft mulighed for at beskrive Orienten romantisk, hvad han ikke har<br />
tilladt sig selv i en videnskabelige sammenhæng. Dermed være ikke sagt, at en sådan romantisk form<br />
for orientalisme er en mere ægte garant for Arthur Christensens følelser. Den romantiske og den<br />
rationelle orientalisme er sideløbende og har øjensynligt ikke virket modsætningsfyldt.<br />
Arthur Christensens påvirkelighed overfor Pahlavi-regimets ideologer, hvor han på samme tid bevarer<br />
stereotype vestlige orientalistiske forestillinger, samt Firdausikongressens ideologisk og politisk<br />
tvetydige udgangspunkt er, som sagt, i modstrid med den almene opfattelse af, at påvirkningen altid<br />
kun er foregået den ene vej. Historikeren Muhammed Tavakoli-Targhis teorier er i den forbindelse<br />
interessante, da han netop er åben overfor, at strømningerne har bevæget sig i flere retninger og ikke<br />
kun fra vest til øst. Han ser netop ikke den iranske modernisme, (hvor nationalismen skal ses som en<br />
del af denne) som udelukkende et europæisk fremmedelement. I stedet forstår Tavakoli-Targhi<br />
modernitet som et produkt, der er skabt af et helt specielt, globalt netværk af magt og viden, som<br />
opstod i det 16. århundrede. Tavakoli-Targhi følger Stuart Halls ide om, at uden “the rest” (dvs. ikke<br />
europæiske lande eller en indre “anden”), ville vesten ikke kunne blive anerkendt som repræsentanten<br />
for modernitet. 316 Det er den samme dekonstruktivistiske tilgang Tavakoli-Targhi har til orientalismen.<br />
Hvor der er en almen tendens til at se orientalismen som en eksklusiv europæisk videnskab, påstår<br />
Tavakoli-Targhi, at der i 1700 og 1800-tallet foregik en lind strøm af filologiske og filosofiske<br />
udvekslinger mellem intellektuelle europæere og indiske og iranske “orientalister”, men at europæernes<br />
referencer til disse indiske/iranske lærde i f.eks. sanskrit senere er blevet udeladt i de videnskabelige<br />
europæiske artikler eller udelukkende refereret til som indfødte informanter. Denne kollektivt<br />
europæiske forglemmelse (amnesia), mener Tavakoli-Targhi, er sket, fordi man fra europæisk side<br />
ønskede at forstå orientalisme som noget eksklusivt europæisk, for derved at kunne fejre det<br />
videnskabelige perspektiv som objektivt beskuende. 317<br />
Om alle Tavakoli-Targhis enkeltargumenter er holdbare, er ikke sagen her, heller ikke at Tavakoli-<br />
Targhi refererer til en orientalisme, der ligger længe før Arthur Christensens virke. Tavakoli-Targhis<br />
316<br />
Tavakoli-Targhi, M.: “Modernity, Heterotopia, and Homeless Texts” s. 2 Compatrative Studies of South Asia Africa and<br />
the Middel East Vol. XVIII, No. 2 (1998)<br />
317<br />
Tavakoli-Targhi: “Orientalism’s Genesis Amnesia” Comparative Studies of South Asia, Africa and the Middle East. Vol.<br />
XVI, no.1 (1996)<br />
107<br />
DSCA Monografi/Monograph 1 ▪ 2007