Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Mette Hedemand Søltoft - Centralasiatisk Selskab
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Halvdel af Nationen stod udenfor Udviklingen, kunde Fremskridtet i Virkeligheden ikke blive til mere<br />
end en skøn Drøm.” 301<br />
Og da Reza Shah indfører loven om tvangsfjernelse af sløret, glæder Arthur Christensen sig sammen<br />
med “hele Landet” 302 . At det ikke har været hele landet og alle kvinder, der glædede sig, er der senere<br />
blevet skrevet meget om. 303 Dagen for lovens vedtagelse er efter den iranske revolution i 1979 blevet<br />
omdøbt fra at hedde “Frihedens Dag” til at hedde “Skammens Dag,” 304 men i 1935 skriver Arthur<br />
Christensen entusiatisk:<br />
“Det teheranske Gadebillede, i hvilket de formummede Kvindeskikkelser hidtil havde markeret det<br />
gammelorientalske Præg midt i al Moderniseringen, forvandledes med ét Slag. Notable Personligheder,<br />
høje Embedsmænd, aabnede deres Huse for Eftermiddags- og Aftenfester, hvor Mænd og Kvinder<br />
mødtes i frit Samvær. Hele Landet var grebet af en Rus. Bladene meldte fra alle Kanter af Landet om<br />
Afsløringens rivende Fremgang.” 305<br />
Det iranske kvindespørgsmål er blevet en tungtvejende faktor for Arthur Christensen, hvilket ligeledes<br />
kan læses ud af hans rosende omtale af Reza Shah i netop denne sag:<br />
“Der er måske ikke noget Punkt, hvor Reza Shahs kloge, paa en Gang forsigtige og maalbevidste<br />
Politik, træder klarere frem end netop i denne Sag” 306<br />
Eksemplet med sløret og de iranske kvinder viser, hvordan Arthur Christensens holdning flyder<br />
sammen med de iranske modernisters. Hypotesen om, at slør og civilisation er modstridende, var<br />
ligeledes at finde hos europæere, især hos britiske kolonibestyrere i slutningen af 1800-tallet i<br />
301 Arthur Christensen: Kulturskitser fra Iran. s. 28 København 1937<br />
302 Arthur Christensen: Kulturskitser fra Iran. s. 34 København 1937<br />
303 Milani, Farzaneh: Veils and Words. s. 35 London 1992. En personlig og meget illustrerende beretning, om hvorledes<br />
kvinder i religøse familier sneg sig uden om slørforbudet, kan læses i Jalal Al-e Ahmads novelle “Jashn-e Farkhondeh.” Ale<br />
Ahmad, Jalal: Panj Dastan. Tehran 1977<br />
304 Milani, Farzaneh: Veils and Words. s. 34. Tauris. London 1992<br />
305 Arthur Christensen: Kulturskitser fra Iran. s. 34 København 1937<br />
306 Arthur Christensen: Kulturskitser fra Iran. s. 29 København 1937<br />
103<br />
DSCA Monografi/Monograph 1 ▪ 2007