AlmenVejledning A4: Den boligsociale helhedsplan - AlmenNet
AlmenVejledning A4: Den boligsociale helhedsplan - AlmenNet
AlmenVejledning A4: Den boligsociale helhedsplan - AlmenNet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
indholdsfortegnelse > forord > introduktion > fase 1 > fase 2 > fase 3 > fase 4 > litteratur og links > værktøjer og eksempler<br />
4.4 projektgrupper<br />
I forbindelse med gennemførelsen af de enkelte projekter vil der ofte være behov<br />
for at nedsætte projektgrupper. <strong>Den</strong> konkrete sammensætning af projektgrupperne<br />
afhænger naturligvis helt af projektets karakter. Det afgørende er,<br />
at projektgrupperne bemandes af folk, der har tid til at lægge et stykke reelt<br />
arbejde i projektet.<br />
4.5 Følgegruppe<br />
For at sikre en koordinering af <strong>helhedsplan</strong>ens projekter med andre initiativer<br />
og aktiviteter i boligområdet kan det være en god idé at etablere en følgegruppe<br />
med repræsentanter fra f.eks. skole- og institutionsområdet, sundhedsplejersker,<br />
integrationsområdet, beskæftigelsesområdet, udstationerede<br />
medarbejdere og gadeplansmedarbejdere, SSP, frivillige foreninger og sports-<br />
og fritidsforeninger. Det vil selvfølgelig være de lokale forhold, som afgør hvilke<br />
parter der er repræsenteret i følgegruppen. Projektlederen er normalt sekretær<br />
for følgegruppen.<br />
Følgegruppens ansvarsområde:<br />
• Levere behovsafklaring<br />
• Give sparring, samarbejde og bakke op om løsninger<br />
• Sikre projektets kvalitet<br />
• Koordinering med andre initiativer og indsatser i boligområdet<br />
• Sikre den lokale forankring af projektet<br />
4.6 AFstemnIng AF ForVentnInger<br />
For at undgå for mange uoverensstemmelser i løbet af projektperioden er<br />
det vigtigt at få afklaret de forskellige forventninger, der, helt naturligt, er til<br />
<strong>helhedsplan</strong>ens gennemførelse. Man skal gøre sig klart, at indgangsvinklerne<br />
kan variere meget. For eksempel arbejder kommunens repræsentanter ofte<br />
målrettet med forskellige målgrupper, hvor en særlig faglig tilgang er nødvendig,<br />
hvorimod afdelingsbestyrelse/beboere har alle områdets beboere for øje,<br />
når de igangsætter aktiviteter.<br />
Der kan være forskellige kulturer, normer og værdier i forskellige institutioner,<br />
og der kan være uskrevne regler om, hvem der bestemmer hvad og hvilke<br />
procedurer, der normalt følges ved iværksættelse af aktiviteter i området.<br />
4.7 kommunIkAtIon<br />
I et projekt, der strækker sig over flere år, og som involverer en lang række<br />
aktører, er løbende information om projektets status utrolig vigtig. Nogle har<br />
måske en forventning om, at der hurtigt vil komme synlige resultater, og de<br />
har ikke overblik over de formelle regler og procedurer, der skal overholdes<br />
undervejs. De kan således have svært ved at forstå at projekterne nogle<br />
gange må vente på godkendelse hos andre myndigheder eller lignende. Det<br />
er derfor vigtigt hele tiden at synliggøre, hvor projektet står, og hvorfor det<br />
måske kan opleves som om, projektet står stille i perioder.<br />
synlige succeser og markeringer<br />
• Synlige succeser løbende undervejs kan markere, at der sker<br />
noget, f.eks. et kulturarrangement eller en udstilling.<br />
• Ved at markere vigtige faser i projektet, f.eks. projektets start og<br />
projektets afslutning, bliver det synligt for alle, hvor projektet står.<br />
Det kan være en indvielse af projektlokaler, et borgermøde, en<br />
konference, en kvarterfest, eller en overdragelsesceremoni, når<br />
projekterne forankres.<br />
Et lavt engagement, eller rygtedannelser om at projektgennemførelsen ikke<br />
fungerer, kan være tegn på manglende kommunikation, eller at kommunikationsformen<br />
er forkert. En kommunikationsstrategi for projektet kan medvirke<br />
til, at den nødvendige information gives under hele gennemførelsesfasen,