Mad i dagplejen - Fødevarestyrelsen
Mad i dagplejen - Fødevarestyrelsen
Mad i dagplejen - Fødevarestyrelsen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Mad</strong> i <strong>dagplejen</strong>
Indhold<br />
Introduktion til materialet Å 1<br />
1. Ideer til planlægning af måltider Å 2<br />
2. Dagens måltider Å 6<br />
3. Lav frokost efter de 8 kostråd −<br />
ernæringsanbefalinger til <strong>dagplejen</strong> Å 10<br />
4. <strong>Mad</strong>planer og opskrifter Å 20<br />
5. <strong>Mad</strong>hygiejne Å 42<br />
6. Pædagogiske betragtninger Å 44<br />
7. Sådan kan du genanvende overskud af mad Å 46<br />
8. Register Å 48
Introduktion til materialet<br />
Dette materiale er til dig, som arbejder som kommunal<br />
dagplejer. I Danmark er der ca. 16.500 dagplejere,<br />
som hver dag har ansvaret for at tilberede måltider til<br />
små børn. Dagplejerne har dermed en god mulighed<br />
for at påvirke børnenes mad i en sundere retning.<br />
Om materialet<br />
Her finder du <strong>Fødevarestyrelsen</strong>s anbefalinger til,<br />
hvordan du kan sikre den ernæringsmæssige kvalitet<br />
i frokostmåltidet. Der er en række konkrete ideer og<br />
forslag til sunde måltider til børnene.<br />
Få mere at vide<br />
Kommuner, der ønsker at gøre en samlet indsats<br />
i <strong>dagplejen</strong>, kan rekvirere gratis hjælp til at<br />
sætte fokus på mad, måltider og bevægelse hos<br />
<strong>Fødevarestyrelsen</strong>s Alt om Kost-rejsehold.<br />
Læs mere om mad til små børn i publikationerne:<br />
´ ´ <strong>Mad</strong> til spædbørn & småbørn – fra skemad til<br />
familiemad<br />
´ ´ Det fælles frokostmåltid – anbefalinger og<br />
inspiration til sund mad til børn i daginstitutioner<br />
´ ´ Glad mad i børnemaver – inspiration til<br />
daginstitutioner.<br />
Søg på <strong>Fødevarestyrelsen</strong>s hjemmeside<br />
www.altomkost.dk<br />
<strong>Fødevarestyrelsen</strong> har været i kontakt med dagplejere<br />
rundt om i landet, da dette materiale skulle udvikles.<br />
De eksempler og citater, du finder i materialet, er<br />
hentet fra deres dagligdag.<br />
Materialet indeholder:<br />
´ ´ Inspiration til din planlægning af måltider<br />
´ ´ Ernæringsanbefalinger til frokostmåltidet<br />
´ ´ To ernæringsberegnede uge-madplaner<br />
´ ´ Opskrifter til frokost- og mellemmåltider<br />
´ ´ Information om hygiejne i forbindelse med<br />
tilberedning af måltiderne<br />
´ ´ Pædagogiske betragtninger i forbindelse med<br />
måltidet.<br />
Publikationerne kan bestilles på:<br />
www.sundhedsoplysning.dk<br />
1
1. Ideer til planlægning af måltider<br />
Som dagplejer har du en væsentlig opgave med at<br />
sørge for, at børnenes daglige mad er varieret, sund,<br />
velsmagende og overkommelig i pris.<br />
Der er ikke afsat ekstra tid til, at du kan gå fra børnegruppen<br />
og tilberede maden. Du må derfor indpasse<br />
madlavningen i de øvrige gøremål med børnene.<br />
For at det kan lade sig gøre, er det en god ide at indarbejde<br />
nogle faste rutiner omkring tilberedningen af<br />
måltiderne − rutiner, som du kan tilpasse dine øvrige<br />
planer og gøremål i <strong>dagplejen</strong>.<br />
2<br />
På side 3 og 4 kan du læse, hvordan to af dine kolleger<br />
griber opgaven an. Inge-Lise og Marie er begge<br />
dagplejere i Gladsaxe Kommune.<br />
Varm frokost kræver tid og planlægning<br />
Varme måltider kræver ofte mere planlægning, og det<br />
kan være rart at have nedskrevet en madplan for en<br />
periode, fx en uge.<br />
Tilberedelsen af varme måltider vil oftest være mere<br />
tidskrævende end tilberedning af kold mad. Forberedelserne<br />
kan gå i gang fra tidlig morgen, før børnene<br />
er mødt eller sammen med de først fremmødte børn.<br />
Planen kan også være at tilberede lidt større portioner<br />
af familiens aftensmad og bruge det overskydende som<br />
pålæg eller genopvarmning til børnene dagen efter.<br />
Steg fx et par ekstra frikadeller, ovnbag lidt ekstra<br />
rodfrugter eller kog ekstra pasta og ris. Lav lasagne,<br />
pizza og råkost i lidt større portioner. At genanvende<br />
fra egen husholdning gør det lettere at variere mellem<br />
forskellige madvarer og tilberedningsmetoder, og det<br />
kræver mindre forberedelsestid. Se mere inspiration<br />
om genanvendelse af familiemaden på side 46.
Dagplejer Inge-Lise<br />
Inge-Lises børnegruppe består af tre børn, som er<br />
omkring 1 år gamle. Inge-Lises madplan er bygget<br />
op om de daglige gøremål med helt små børn, hvor<br />
vægten er lagt på gode indendørsaktiviteter − især i<br />
vinterhalvåret. <strong>Mad</strong>planen lægges gerne for en uge<br />
ad gangen og præsenteres for forældrene på forhånd.<br />
“Jeg planlægger efter en skabelon med både<br />
varme og kolde frokostmåltider. Den varme<br />
mad er fordelt på en grød- eller suppedag samt<br />
en fiske- og/eller køddag. De kolde måltider<br />
består af rugbrød med forskelligt pålæg samt<br />
frugt og grønt”.<br />
Mandag: Børnene får kold mad til frokost. I weekenden<br />
har jeg bagt en stor portion rugbrød uden hele<br />
kerner, som børnene spiser til både mellemmåltid<br />
og frokost. Om morgenen, inden børnene kommer,<br />
tager jeg små tunfrikadeller ud fra frost og koger<br />
gulerødder og broccoli. Når alle børn er ankommet,<br />
sætter vi os sammen og spiser et formiddagsmellemmåltid,<br />
som består af det nybagte rugbrød med<br />
friskost og banan. Derefter følger sanglege, og det<br />
sker at børnene har brug for en formiddagslur.<br />
Så er det tid til frokost. Tunfrikadellerne suppleres<br />
med rugbrød, rørt remoulade, kogt gulerod og broccoli.<br />
Jeg bruger omkring 10 min. på at anrette maden.<br />
Eftermiddagsmaden er grød med frugtkompot, som<br />
tilberedes, mens børnene sover middagslur.<br />
Tirsdag: Jeg laver varm mad og starter tilberedningen<br />
tidligt, inden børnene kommer. Grønsager og<br />
kartofler skrælles, skæres og koges til suppe. Familien<br />
fik fisk dagen før og jeg dampede en ekstra portion,<br />
så der er nok til dagplejebørnene i dag. Lige inden<br />
frokost blendes suppen, og fisk og brød anrettes.<br />
Til eftermiddag spiser vi hjemmebagte boller med<br />
friskost og årstidens frugt.<br />
Onsdag: Vi er i legestuen. Når jeg kommer hjem,<br />
forbereder jeg en langtidshævet fuldkornsdej til<br />
mellemmåltid torsdag.<br />
Torsdag: Børnene får varm mad til frokost. I dag står<br />
den på æggekage med kartoffel, hertil kylling, ærter,<br />
peberfrugt og rugbrød med friskost. Jeg bruger et<br />
kvarter på at forberede æggekagen, inden børnene<br />
kommer − dvs. skære kogte kartofler (en rest fra<br />
familiens aftensmad), piske æggemassen sammen og<br />
hælde det sammen i et ovnfast fad, som placeres i<br />
køleskabet, indtil det kommer i ovnen op ad formiddagen.<br />
Børnene er ude i haven hele formiddagen, hvor vi<br />
spiser fuldkornsbolle med frugt. Lige inden frokost<br />
bruger jeg 10 minutter på at skære grønsager, kylling<br />
og brød. Børnene hjælper til med at dække bord.<br />
Mens børnene sover middagslur, former jeg den<br />
langtidshævede dej til boller, som jeg bager. Efter<br />
middagsluren spiser vi nybagte boller med frugt.<br />
Fredag: I dag får vi besøg af en dagplejekollega med<br />
børn. Vi spiser kold frokost, dvs. rugbrødsmadder.<br />
Min kollega kommer lige efter, at vi har spist det<br />
sidste af bollerne fra i går suppleret med lidt melon.<br />
Til frokost skal der forberedes ovnbagte rodfrugter<br />
og makrelsalat. Jeg går fra for at lave forberedelserne,<br />
mens min kollega er sammen med børnene.<br />
Desuden anretter jeg rugbrød og leverpostej med<br />
agurk, skivede æbler og ostestave.<br />
Mens børnene sover middagslur blendes en smoothie<br />
med varmebehandlede frosne bær fx jordbær, moden<br />
banan og letmælk. Hertil spiser vi rugbrødsboller.<br />
3
Dagplejer Marie<br />
Maries børnegruppe består af tre børn i 2-3-års-<br />
alderen. Maries måltidsrutiner er bygget op omkring<br />
de daglige gøremål, som ofte er en gåtur til legepladser<br />
og parker i nærmiljøet.<br />
4<br />
“Jeg laver ikke madplaner. Jeg er langt mere<br />
spontan. Om sommeren prioriterer jeg udelivet<br />
med børnene, og her bliver det mest til madder<br />
smurt i madpakker. Om vinteren er jeg mere<br />
inde med børnene, og så spiser vi varm mad en<br />
til to gange om ugen”.<br />
Mandag: Står den på madpakker til frokost. Mandag<br />
er altid tur-dag. Vi besøger legepladser, parker m.m.<br />
− for det meste sammen med en kollega og hendes<br />
dagplejebørn.<br />
<strong>Mad</strong>pakkerne forberedes om morgenen, inden<br />
børnene kommer. Som oftest smører jeg sandwich<br />
lavet af fuldkornsbrød og smørbart fiske- og kødpålæg<br />
kombineret med grønt og frugt. Nogle gange<br />
varieres med salater lavet på ris, kartofler eller pasta<br />
suppleret med noget kød eller fisk, fx frikadeller.<br />
Der er mad nok til både formiddag og frokost.<br />
Eftermiddagsmåltidet spiser vi hjemme. Det er<br />
sammensat af fuldkornsboller smurt med plante-<br />
margarine og årstidens frugt.<br />
Tirsdag: Vi spiser fuldkornsboller, revet gulerod og<br />
agurkestænger til mellemmåltid formiddag. Til frokost<br />
spiser vi varm mad hjemme. Det er en grønsagssuppe<br />
med kartofler, der har en kort tilberedningstid.<br />
Suppen tilberedes om formiddagen, mens børnene<br />
leger indenfor. Til suppen spiser vi pålægskylling<br />
skåret i tern og købte fuldkornsboller. Efter børnenes<br />
middagslur går vi ud på en nærliggende legeplads og<br />
spiser eftermiddagsmad, som er sammenklappet brød<br />
med leverpostej og årstidens frugt.<br />
Onsdag: Vi er i legestuen.<br />
Torsdag: Vi er på tur, hvor vi tager den færdigkøbte<br />
formiddagsbolle og frugten med.<br />
Vi er først hjemme til frokosttid, så maden skal være<br />
hurtig og nem at forberede. Frokosten består af rugbrød<br />
med pålægstyper som fx spegepølse, sildepostej,<br />
banan og avocado. Hertil grønt, fx peberfrugt i tern<br />
og optøede kogte majs.<br />
Til eftermiddags-mellemmåltid spiser vi A-38 med<br />
færdigkøbt ymerdrys uden sukker og skivet banan.<br />
Jeg afslutter dagen med at lave dej til langtidshævet<br />
fuldkornsboller tilsat lidt revet grønt og frugt, som<br />
hæver natten over i køleskabet.<br />
Fredag: Jeg starter dagen med at bage bollerne.<br />
Det dufter dejligt af hjemmebagt brød, når børnene<br />
møder. Det hjemmebagte brød spiser vi til mellemmåltid<br />
både formiddag og eftermiddag.<br />
Børnene får varm mad til frokost i dag. Menuen<br />
står på fiskelasagne, som blot genopvarmes i ovnen.<br />
Lasagnen er et planlagt overskud af familiens aftensmad<br />
dagen i forvejen. Det er nemt at tilberede en<br />
halv portion ekstra, når jeg alligevel står med alle<br />
råvarer. Formiddagen går med udeaktiviteter i haven.<br />
Lige inden frokost går jeg fra for at koge grønne<br />
bønner og blomkål fra frost, som serveres til lasagnen.<br />
Fredag eftermiddag spiser vi de hjemmebagte boller<br />
fra i morges med friskost og frugt. Børnene hentes<br />
som oftest tidligt fredag eftermiddag.
Kold frokost kan være færdigkøbt eller<br />
hjemmelavet<br />
Kolde brødmåltider er ofte hurtigere at forberede.<br />
Et hurtigt måltid kan bestå af brød, forskellige slags<br />
købepålæg, lidt fedtstof samt grønt og frugt, fx rugbrød<br />
med lever postej og makrel i tomat, hertil revet<br />
gulerod, peberfrugt og avocado samt lidt banan med<br />
rosin. Den kolde frokost kan også bestå af en eller<br />
flere typer hjemmelavet pålæg eller brød, fx fiskesalat<br />
eller hjemmebagt fuldkornsbrød. Det kan også<br />
være, at grønsagerne er tilberedt til råkost eller bagt<br />
i ovnen. Kold frokost er lige så sund som det mere<br />
tidskrævende varme måltid, men ved at veksle<br />
mellem kold og varm frokost præsenteres børnene for<br />
god variation i madens smag, konsistens og farver.<br />
Få sanserne i spil<br />
<strong>Mad</strong>en og måltiderne stimulerer børnenes sanser på<br />
mange måder. Synet af flot og farvestrålende mad<br />
taler til øjet. Grønsager og frugter giver gode farver til<br />
maden, og kan varieres efter årstiden. Brug gerne 2-3<br />
farvestrålende råvarer i hvert måltid.<br />
At røre og bide i hård, blød eller sprød mad appellerer<br />
til følesansen. Varierende smags- og duftoplevelser er<br />
med til at udvikle smags- og lugtesansen.<br />
Dagplejer Vibeke, Silkeborg Kommune:<br />
“En del forældre er meget optaget af, hvad<br />
børnene ikke kan lide, mens jeg er optaget af,<br />
hvad de kan lide, og udfordrer gerne børnene<br />
med nye smage, råvarer m.m.”<br />
Børn skal vænne sig til ny smag<br />
Børn er meget konservative, når det kommer til mad.<br />
De spiser helst den mad, de kender, og er “usikre”<br />
over for ukendte smage. Først når barnet har smagt<br />
den nye mad mange gange, har det vænnet sig til den<br />
nye smag og vil måske ændre smagspræference.<br />
Sådan hjælper du børnene i gang med nye<br />
smagsoplevelser<br />
´ ´ Vis barnet, at du selv kan lide maden.<br />
´ ´ Sørg for, at maden ikke er for varm.<br />
´ ´ Server de helt nye smagsoplevelser som små<br />
retter engang imellem, dvs. som supplement<br />
til den øvrige mad.<br />
´ ´ Giv det enkelte barn mulighed for at vælge til<br />
og fra.<br />
5
2. Dagens måltider<br />
Børn er mere veloplagte, hvis de får sund mad fordelt<br />
over hele dagen. <strong>Mad</strong>en skal smage godt, og der skal<br />
være nok til, at de kan blive mætte.<br />
Små børn skal spise mange gange i løbet af en dag<br />
for at få dækket deres behov for energi, vitaminer og<br />
mineraler. De skal hele tiden være tanket op med godt<br />
brændstof til deres aktiviteter. Børn har ikke samme<br />
appetit som voksne til at spise store portioner til<br />
hovedmåltiderne. Der er kun plads til små portioner<br />
ad gangen. Derfor bør der ikke gå mere end 2-2 ½<br />
time mellem hvert måltid.<br />
Mellemmåltiderne er en vigtig del af børnenes daglige<br />
kost. <strong>Mad</strong>en, der serveres til mellemmåltider, skal være<br />
lige så sund som den mad, der serveres til hovedmåltiderne,<br />
men blot tilbydes i mindre mængde.<br />
Typiske måltider i løbet af en dag for et mindre barn<br />
er:<br />
´ ´ Morgenmad hjemme eller i <strong>dagplejen</strong><br />
´ ´ Mindre mellemmåltid i <strong>dagplejen</strong><br />
´ ´ Frokost i <strong>dagplejen</strong><br />
´ ´ Større mellemmåltid i <strong>dagplejen</strong><br />
Morgen<strong>Mad</strong><br />
6<br />
Fra 7 måneder<br />
´ ´ Mindre mellemmåltid i <strong>dagplejen</strong> eller hjemme<br />
´ ´ Aftensmad hjemme<br />
´ ´ Mindre mellemmåltid hjemme.<br />
Det betyder, at mellem ½ og ¾ af barnets energi-<br />
behov skal dækkes i <strong>dagplejen</strong>, afhængigt af hvor<br />
lang tid barnet opholder sig der.<br />
Morgenmad<br />
Morgenmaden skal give barnet energi til formiddagens<br />
aktiviteter. Det er mange timer siden, at aftensmaden<br />
blev spist. Derfor skal barnet både have mad<br />
og drikke med god energi fx i form af grød, gryn,<br />
fuldkornsbrød, frugt, mælkeprodukter, ost og sundere<br />
fedtstoffer.<br />
Når barnet er mellem 7 måneder og 1 år, kan morgenmaden<br />
bestå af modermælk eller modermælkserstatning<br />
suppleret med grød, fx havregrød eller<br />
hirsegrød. Jo ældre barnet bliver, jo mere bliver grøden<br />
den væsentligste bestanddel − med modermælk<br />
eller modermælkserstatning som supplement.<br />
1 til 3 år 1 til 3 år
Frokost<br />
Frokost<br />
op til 1 år op til 1 år 1 til 3 år 1 til 3 år<br />
Kold mad<br />
I Danmark har vi tradition for at spise rugbrød med<br />
forskelligt pålæg til frokost. Fra omkring 8-månedersalderen<br />
kan de fleste børn selv spise blødt rugbrød<br />
uden hele kerner skåret ud i små stykker. Indtil barnet<br />
er 1 år, smøres lidt blød plantemargarine eller mayonnaise<br />
på brødet under pålægget. Efter det første år<br />
smøres kun fedtstof på brød under magert pålæg,<br />
som ellers let glider af. Server kød, æg og fisk i små<br />
stykker, som tyggevenligt smørbart pålæg eller som<br />
fingermad. Giv grønt (dampet eller frisk) og frugt til<br />
at gnave af eller som pålæg og i en konsistens, som<br />
passer til barnets alderstrin.<br />
En sund varieret kold frokost består af:<br />
´ ´ Grønt<br />
´ ´ Brød, gerne fuldkorn uden hele kerner<br />
´ ´ Kød eller æg<br />
´ ´ Fisk<br />
´ ´ Frugt<br />
´ ´ Fedtstof.<br />
Figuren “den kolde<br />
frokosthånd” giver<br />
inspiration og tips<br />
til, hvordan en sund<br />
og varieret kold<br />
frokosttallerken<br />
kan sammensættes<br />
i <strong>dagplejen</strong>.<br />
Varm mad<br />
Omkring 6-7-måneders-alderen suppleres skemaden<br />
til frokost med lidt kød, fisk eller æg. Når barnet<br />
har lært at tygge godt, udskiftes mosen med kogte<br />
kartofler, ris eller pasta og grønsager skåret i tern eller<br />
hele til at gnave af. Fisk og kød gives i små stykker.<br />
Kødet findeles fortsæt, hvis det er hårdt at tygge.<br />
Skift mellem forskellige fedtstoffer, som fx planteolier<br />
og plantemargarine. Måltidet afsluttes evt. med lidt<br />
blød, frisk frugt skåret i små tern.<br />
En sund varieret varm frokost kan bestå af:<br />
´ ´ Kartofler, ris eller pasta<br />
´ ´ Grønsager – friske, dampede eller ovnbagte<br />
´ ´ Fisk, kød eller æg<br />
´ ´ Fedtstoffer<br />
Evt. frugt til at afslutte måltidet.<br />
2/5 grønsager 1/5 fisk, kød/æg,<br />
fedtstof<br />
2/5 kartofler,<br />
ris og pasta<br />
Y-tallerken er en huskeregel for, hvordan en sund og<br />
varieret varm/lun frokosttallerken kan sammensættes<br />
i <strong>dagplejen</strong><br />
7
Y-tallerkenen og frokosthånden gælder for børn fra<br />
9-måneders-alderen og opefter. Modellerne kan være<br />
en hjælp til planlægning og anretning af varierede<br />
måltider. De kan downloades fra hjemmesiden<br />
www.altomkost.dk<br />
Kombiner både kolde og varme måltider. Det øger<br />
variationen i maden, og børn, der spiser varieret, har<br />
god mulighed for at få dækket behovet for næringsstoffer.<br />
Mellemmåltider<br />
Mellemmåltiderne skal stille sulten mellem to hovedmåltider<br />
og bidrage med variation til den gode<br />
dagskost. Alt efter barnets sovetider kan behov og<br />
tidspunkter for mellemmåltider variere. Langt de fleste<br />
børn har en naturlig og god appetitregulering, så lad<br />
børnene selv afgøre, hvor meget de spiser ved både<br />
hoved- og mellemmåltiderne.<br />
De større mellemmåltider består oftest af brød med<br />
lidt smørepålæg samt årstidens frugt og grønt.<br />
MelleMMåltid<br />
8<br />
Brødet kan varieres mellem fuldkornsrugbrød, fuldkorns<br />
hvedebrød og lysere brødtyper uden fuldkorn.<br />
Du kan også bage brød, hvor fedtstoffet indgår, fx<br />
mysliboller se opskriftkapitlet side 35. Her er dejen<br />
tilsat olie, fedtholdige kerner eller nødder, og det er<br />
ikke nødvendigt at tilsætte yderligere fedtstof.<br />
Smørepålægget kan du variere ved at bruge fx<br />
plantemargarine eller pålæg som leverpostej og<br />
mager friskost. En anden løsning er at blande pålæg<br />
med fedtstof, fx tun-, makrel- eller torskerognssalat,<br />
eller du kan lave spread med fx kylling, skinke eller<br />
laks.<br />
Endelig kan du servere en tallerken mælkeprodukt,<br />
fx koldskål og A-38 med frugt og drys − eller en skål<br />
grød tilsat moset eller kogt frisk frugt.<br />
Dagplejer Inge-Lise, Gladsaxe Kommune:<br />
“Når jeg planlægger uge-menuen, starter<br />
jeg med at få planlagt frokostmåltiderne, og<br />
tilpasser bagefter mellemmåltiderne efter, hvad<br />
der blev serveret til frokost, så børnene får en<br />
anden type madvarer om eftermiddagen.”<br />
Fra 7 måneder Fra 9 måneder 1 til 3 år 1 til 3 år
Vejledning om mælkeprodukter<br />
´ ´ Til børn under 9 måneder anbefales modermælk<br />
eller modermælkserstatning.<br />
´ ´ Til børn mellem 9 og 12 måneder anbefales<br />
modermælk, modermælkserstatning eller sødmælk<br />
og surmælksprodukter af sødmælk.<br />
´ ´ Til børn over 1 år anbefales letmælk og surmælksprodukter<br />
af letmælk.<br />
Mejeriprodukter bidrager med gode nærings-<br />
stoffer til maden. For børn over 1 år er det passende<br />
med ca. ½ liter mælkeprodukt dagligt –<br />
dvs. som drikkemælk og surmælksprodukt.<br />
Så er der appetit til anden mad også.<br />
For meget mælk kan især for mindre børn tage<br />
appetitten til anden mad. Det er ikke nødvendigt,<br />
at barnet får præcis ½ liter om dagen, men med<br />
et minimum på 3,5 dl lever kosten lettere op til<br />
anbefalingerne. Børn mellem 1 og 3 år anbefales<br />
letmælk.<br />
Det er en god ide at tilbyde mælken ved mellemmåltidet<br />
formiddag og eftermiddag.<br />
Orienter gerne forældrene om, hvor meget mælk<br />
deres barn drikker på en dag. Så kan forældrene<br />
tilbyde den resterende del af mælken derhjemme.<br />
9
3. Lav frokost efter de 8 kostråd<br />
− ernæringsanbefalinger til <strong>dagplejen</strong><br />
Små børn har et stort behov for energi til at vokse,<br />
trives og udvikles. Energien skal komme fra sund og<br />
varieret mad og drikke. De 8 kostråd fra <strong>Fødevarestyrelsen</strong><br />
giver dig gode råd om, hvilke madvarer<br />
måltiderne skal bestå af.<br />
Kostrådene gælder generelt for alle over 3 år. Men de<br />
gælder i meget vidt omfang også for maden til små<br />
børn.<br />
Faktisk er det kun enkelte specifikke dele af rådene<br />
om fedt, kostfiber og mængder, som er lidt anderledes,<br />
når barnet er helt lille og starter på at spise med<br />
af familiens mad.<br />
10<br />
De 8 kostråd<br />
Her kan du læse, hvordan<br />
du bruge de 8 kostråd til<br />
at planlægge sunde<br />
frokost- og mellemmåltider<br />
til små børn i alderen fra<br />
ca. 7 måneder til 3 år.<br />
Spis frugt og grønt<br />
Spis frugt og grønt 6 om dagen<br />
Små børn skal vænnes til at spise frugt og grønt<br />
som en naturlig del af alle måltider. Der er noget<br />
for enhver smag, hvis du skifter imellem forskellige<br />
slags frugt og grønt og forskellige måder at tilberede<br />
dem på.<br />
Frugt og grønt giver smag og farve til maden. Desuden<br />
bidrager de med de mange vigtige vitaminer,<br />
mineraler og kostfibre, som de er så rige på. Det er<br />
billigst og smagsmæssigt bedst at bruge årstidens<br />
varer. En oversigt over sæsonvarer finder du på <strong>Fødevarestyrelsen</strong>s<br />
hjemmeside, www.altomkost.dk<br />
Spis fisk og fiskepålæg flere gange om ugen<br />
Spis kartofler, ris eller pasta og fuldkornsbrød hver dag<br />
Spar på sukker især fra sodavand, slik og kager<br />
Spar på fedtet især fra mejeriprodukter og kød<br />
Spis varieret og bevar normalvægten<br />
Sluk tørsten i vand<br />
Vær fysisk aktiv mindst 30 minutter om dagen
Frugt & grønt<br />
Vejledende mængde pr. dag, 150 g Vejledende mængde pr. frokostmåltid, ca. 50 g<br />
Hvor meget frugt og grønt?<br />
Der findes ingen officielle anbefalinger for, hvor<br />
meget frugt og grønt børn under 4 år bør få.<br />
Men <strong>Fødevarestyrelsen</strong> anbefaler, at madens indhold<br />
af frugt og grønsager øges gradvist i løbet af de første<br />
leveår, sådan at barnet får 300 gram om dagen,<br />
når det er 4 år.<br />
Som tommelfingerregel anbefales det, at børnene<br />
får ca. halvdelen af den daglige mængde frugt og<br />
grønt i <strong>dagplejen</strong>, dvs. i alt ca. 150 g pr. dagplejedag –<br />
gerne meget grønt. Til frokost svarer det til mellem<br />
40-60 g tilberedt. Det skal hovedsageligt være<br />
grønsager, heraf halvdelen grove typer grønsager.<br />
Den øvrige mængde, dvs. 90-110 g, fordeles på<br />
mellemmåltiderne.<br />
Det er ikke realistisk, at hvert frokostmåltid indeholder<br />
samme mængde frugt og grønt. Fx kan det være<br />
svært at servere den anbefalede mængde grønsager<br />
til et grødmåltid. Så kan du alternativt sikre dig, at<br />
børnene på ugebasis hver får omkring 200-300 g<br />
gennem frokostmåltidet.<br />
Dagplejer Hanne, Randers Kommune:<br />
“ Grønsager – også de grove – smutter lige<br />
ned i børnenes maver, når de er tilsat fars,<br />
bolledej, kødsovs eller blendet med i suppen,<br />
sovsen m.m.”<br />
Eksempler på grove og fine grønsager<br />
Grove grønsager er fx blomkål, broccoli, fennikel,<br />
gulerod, grønne bønner, hvidkål, rødkål, majs,<br />
rødbede, rosenkål, rodselleri, porre, pastinak,<br />
persillerod, kålrabi, brune, røde og hvide tørrede<br />
bønner samt linser og kikærter.<br />
Fine grønsager er fx agurk, asparges, bladselleri,<br />
løg, peberfrugt, salat, spinat, radise og tomat.<br />
11
Frugt og grønt i alle måltider<br />
Til morgenmåltid<br />
Server lidt frisk, blødt, småt udskåret frugt eller bær<br />
til brød, yoghurt naturel eller havregryn. Til grød kan<br />
du supplere med lidt revet eller moset frisk frugt samt<br />
kogt frugtmos, se foto A.<br />
Til mellemmåltider<br />
Riv lidt gulerod og bland med frisk frugt. Skær<br />
agurk eller peberfrugt i tynde strimler suppleret med<br />
lidt frisk, moden frugt, fx æbler, pære, banan eller<br />
blomme, afhængigt af hvad der er i sæson, se foto B.<br />
Til frokost<br />
Server fortrinsvis grønsager og gerne grove typer.<br />
Fra omkring 7-9 måneder:<br />
´ ´ Kog eller bag grønsager og mos dem sammen<br />
med kogte kartofler og en god olie, se foto C.<br />
Frugt & grønt i Måltiderne<br />
12<br />
Morgenmåltid (a)<br />
Frokost 9 måneder-3 år (e)<br />
Mellemmåltid (B)<br />
Frokost 9 måneder-3 år (F)<br />
Fra omkring 9-12 måneder:<br />
´ ´ Damp de rå grønsager, og skær dem ud i små<br />
stykker, fx gulerødder, broccoli og blomkål,<br />
se foto D.<br />
Fra omkring 9 måneder til 3 år:<br />
´ ´ Skær rodfrugterne i tynde strimler. Vend dem<br />
i lidt olie, og bag dem i ovnen, fx gulerødder,<br />
rødbeder, selleri og persillerod, se foto E.<br />
´ ´ Rå snack grønt i revet form eller optøet fra<br />
frost og kogt, fx agurk, peberfrugt, tomat,<br />
gulerod, radise, jordskokker, fennikel samt majskerner,<br />
bønner, sukkerærter og ærter, se foto F,<br />
G og H.<br />
Fra 1-års-alderen kan børn spise salater med meget<br />
fintsnittet kål, fx hvidkål, rødkål, blomkål eller grønkål<br />
iblandet fint udskåret frugt, fx æble, appelsin, kiwi<br />
eller ananas, evt. overhældt med lidt juice.<br />
Frokost 7-9 måneder (C) Frokost 9-12 måneder (d)<br />
Frokost 9 måneder-3 år (g)<br />
Frokost 9 måneder-3 år (H)
OBS ved frugt og grønt<br />
´ ´ Begræns brugen af rosiner, da små børn<br />
under 3 år ikke bør spise mere end 50 g eller<br />
det, der svarer til ca. 1 dl om ugen. Rosiner<br />
kan have et højt indhold af svampegiften<br />
ochratoksin A.<br />
´ ´ Server ikke hele nødder, mandler, popcorn,<br />
kerner, hele rå gulerødder eller lign. for børn<br />
under 3 år for at undgå fejlsynkning. Disse<br />
ingredienser kan bruges, hvis de er blendede,<br />
revne eller fint hakkede.<br />
´ ´ Begræns brugen af nitritrige grønsager<br />
som spinat, rødbede, fennikel og selleri frem<br />
til 1-års-alderen, og lad dem kun udgøre 1/10<br />
af mosen. Hvis de indgår i større mængde, så<br />
server dem kun engang imellem.<br />
´ ´ Brug ikke grønt drys, fx persille, dild eller<br />
purløg på den varme mad, dog gerne på kold<br />
mad, hvorefter evt. rester kasseres.<br />
´ ´ Frosne bær skal koges, inden de anvendes.<br />
Spis fisk og fiskepålæg<br />
Fisk er ikke blot dejligt at spise. Fisk forsyner kroppen<br />
med vigtige næringsstoffer. Sørg for, at børnene får<br />
fisk, gerne dagligt.<br />
Hvor meget fisk?<br />
<strong>Fødevarestyrelsen</strong> anbefaler, at alle over 3 år spiser<br />
200-300 g fisk om ugen − og mindre børn lidt mindre<br />
mængde. Børn i alderen 1-3 år anbefales at spise<br />
omkring 65 g tilberedt fisk i <strong>dagplejen</strong> fordelt på en<br />
hel uges frokostmåltider.<br />
Når frokosten består af rugbrødsmadder, så lad altid<br />
en af pålægstyperne være fiskepålæg. Beregn ca. 15 g<br />
tilberedt pålæg pr. ¼ skive rugbrød, se foto øverst.<br />
Fisk & Fiskepålæg<br />
Vejledende mængder<br />
50 gram<br />
Når frokosten består af varm mad hovedparten af<br />
ugens dage, så tilbyd børnene et fiskemåltid én gang<br />
om ugen. Beregn ca. 50 g tilberedt fisk pr. barn, se<br />
foto øverst.<br />
Til de helt små børn på 7-9 måneder kan der tilsættes<br />
en spiseske tilberedt blendet eller moset fisk til<br />
kartoffel-grønsagsmosen. Øg mængden af fisk i takt<br />
med mængden af mos.<br />
Varier mellem fede og magre fisk<br />
Sørg for at variere mellem de fede og magre fisk.<br />
Fiskene indeholder nemlig forskellige mængder af de<br />
gode næringsstoffer. Fede fisk er fx laks, sild, makrel<br />
og ørred, mens magre fisk er fx torsk, tun, rødspætte,<br />
lange, sej og skaldyr.<br />
OBS ved fisk<br />
15 gram<br />
´ ´ Højst 25 g rovfisk om ugen til børn under<br />
3 år bør. Rovfisk er fx tun, sildehaj, sværdfisk<br />
og gedde.<br />
´ ´ Server kun røget fisk én gang om ugen.<br />
Røget fisk er fx røget makrel og sildepostej.<br />
13
Spis kartofler, ris eller pasta og<br />
fuldkornsbrød<br />
Spis gerne kartofler og varier med naturris, fuldkornspasta<br />
og gryn ved det varme frokostmåltid samt<br />
fuldkornsbrød ved det kolde frokostmåltid.<br />
Hvor meget kartoffel, ris og pasta?<br />
Kartofler indeholder flere vitaminer og mineraler end<br />
ris og pasta. Derfor er kartofler ernæringsmæssigt at<br />
foretrække til den varme frokost. Server kartofler i<br />
mindst halvdelen af de varme frokostmåltider i løbet<br />
af en uge.<br />
Hvis børnene skal have ris eller pasta, så vælg fortrinsvis<br />
fuldkornsvarianter. Vejledende mængde er ca. 75 g<br />
kogte kartofler, ris eller pasta.<br />
Hvor meget brød?<br />
Det anbefales, at børnene får fuldkornsrugbrød uden<br />
hele kerner ved mindst halvdelen af en uges frokostmåltider<br />
med brød. Den vejledende mængde er 1<br />
skive (ca. 45 g) pr. frokostmåltid. Det resterende brød<br />
kan du variere mellem fuldkorns-hvedebrød og lysere<br />
brødtyper uden fuldkorn.<br />
Vejledende Mængder<br />
14<br />
kartofler, ris og eller pasta, ca. 75 g Brød, ca. 45 g<br />
Dagplejer Jytte, Silkeborg Kommune:<br />
“Jeg putter kartofler i supper, tilbereder dem<br />
som mos eller ovnbager dem − gerne med<br />
andre rodfrugter. Kartoflerne kan jeg også<br />
servere kogte. Nogle gange bruger jeg kogte,<br />
kolde kartofler i en salat eller i en æggeret.<br />
Når børnene bliver større og tygger godt,<br />
får de kartofler skåret i små stykker eller hele<br />
til at gnave af.”<br />
Hvor meget fuldkorn?<br />
Der findes ikke en specifik mængdeangivelse for<br />
fuldkorn til de helt små børn. For meget fuldkorn<br />
kan gøre det svært at få et tilstrækkelig højt energiindhold<br />
i de små børns mad. Derfor skal små børn<br />
ikke have nær så meget fuldkorn som voksne (75 g)<br />
og lidt større børn (40-60 g). Så suppler engang<br />
imellem med det hvide hvede franskbrød, hvede<br />
pasta og hvide ris.<br />
Hvor meget grød?<br />
Grød, gerne lavet på fuldkornsgryn, -flager og -meltyper,<br />
serveres højst 1 gang om ugen til frokost.
Hvad er fuldkorn?<br />
Fuldkornsprodukter indeholder alle dele af kornet,<br />
dvs. skaldele og kim. Det er her, de fleste vitaminer,<br />
mineraler og kostfibre findes. Fuldkorn smager godt<br />
og giver god mæthed.<br />
Lyst franskbrød kan godt være lavet af fuldkorn. Fuldkorn<br />
betyder blot, at hele kornet er brugt. Det er ikke<br />
nødvendigvis til at se, fordi det kan være malet til fint<br />
fuldkornsmel. Når du bager selv, så brug gerne forarbejdede<br />
kerner, fx knækkede hvedekerner, i stedet<br />
for hele kerner, da de små børn ikke har glæde af for<br />
mange hele kerner.<br />
Spar på sukker – især fra sodavand, slik og<br />
kager<br />
Der skelnes imellem tilsat sukker og naturligt forekommende<br />
sukker, som fx findes i frugt og mælk. Tilsat<br />
Eksempler på fuldkornsmel<br />
og gryn typer<br />
Fuldkorn er: havregryn, fuldkornshvedemel, grahamsmel,<br />
fuldkorns-speltmel, byggryn, bygflager,<br />
helhirse, rugmel, rugflager, skårne- og knækkede<br />
rug- og hvedekerner, hvedeflager og hvid hvede.<br />
Hvis du er i tvivl, så vælg produkter med Fuldkornslogo<br />
og Nøglehulsmærket. Bager du selv<br />
sammen med børnene, så lad ca. halvdelen af<br />
melet være en fuldkornstype.<br />
sukker er kun tom energi. Dvs. at sukker ikke inde-<br />
holder vitaminer og mineraler, men blot optager<br />
pladsen for den sunde mad og drikke, som børn har<br />
brug for at vokse og udvikle sig. Sukker øger risikoen<br />
for huller i tænderne, hvis de ikke er børstet helt<br />
rene.<br />
I små børns kost er der stort set ikke plads til sukker<br />
og sukkerholdige produkter som fx slik, kager, is, kiks,<br />
søde drikke − herunder sodavand og saft. Der er heller<br />
ikke plads til sukkerristede morgenmadsprodukter,<br />
marmelade og frugtyoghurt.<br />
Hvor lidt sukker?<br />
<strong>Fødevarestyrelsen</strong> anbefaler, at små børn ikke får<br />
sukkerholdige produkter i <strong>dagplejen</strong>. Den smule sukker,<br />
der er plads til i en sund dagskost, bør reserveres<br />
til familien. Brug kun sukker som krydderi ved madlavning<br />
og bagning, og erstat ikke sukker med brug af<br />
kunstige sødestoffer.<br />
OBS ved fuldkornsbrød<br />
Begræns brugen af solsikkekerner og hørfrø pga.<br />
indholdet af tungmetallet cadmium. Cadmium<br />
opkoncentreres i kroppen og kan på længere sigt<br />
skade nyrerne. Lidt solsikkekerner og hørfrø kan<br />
indgå i brød, hvor de udgør en mindre andel.<br />
Solsikkeolie og hørfrøolie kan anvendes som<br />
andre planteolier, da cadmium ikke kommer over<br />
i olien.<br />
OBS ved sukker<br />
´ ´ Børn under 1 år må ikke få honning pga.<br />
risikoen for spædbørnsbotulisme.<br />
15
Dagplejer Jytte, Silkeborg Kommune:<br />
“Festlige lejligheder behøver ikke nødvendigvis<br />
fejres med sukkersødet mad. Jeg erstatter<br />
de sukkerholdige kager og desserter med<br />
frugtsalat, blød frugt, som er udskåret og<br />
evt. sat på spid. Vi laver fuldkornsboller og<br />
tilsætter tørret eller frisk frugt, lidt chokolade<br />
eller marcipan, blendede nødder eller mandler<br />
og krydderier, fx kanel, kardemomme eller<br />
vanilje.”<br />
Vejledende Mængder<br />
16<br />
OBS - spar også på salt<br />
Vær særlig forsigtig med at tilsætte salt til mad til<br />
de helt små børn, under 2 år. Spædbarnets nyrer<br />
kan ikke udskille så meget salt, og man bør ikke<br />
vænne børn til en salt smag. Tilsmag maden med<br />
alternativer som krydderier, krydderurter m.m.<br />
´ ´ Grønsager og kartofler kan godt koges i letsaltet<br />
vand, men brug ikke grønsagsvandet i<br />
den videre madlavning.<br />
´ ´ Lad være med at salte grød og mos.<br />
´ ´ Vær opmærksom på at basismadvarer som<br />
afskåret, færdigkøbt pålæg og brød kan indeholde<br />
meget salt.<br />
Spar på fedtet – især fra mejeriprodukter<br />
og kød<br />
Børn har brug for fedtstof, især når de er helt små.<br />
Men efter 1-års-alderen har de ikke længere brug for,<br />
at fedt udgør så stor en andel af maden som tidligere.<br />
Brug det umættede fedt, som findes i planteolier,<br />
plantemargariner, minariner, fisk, kerner, nødder og<br />
mandler. Det mættede fedt findes især i mejeriprodukter<br />
og kød. Vælg derfor magre mælkeprodukter<br />
og kød.<br />
Hvor meget FeDt?<br />
<strong>Fødevarestyrelsen</strong> anbefaler, at der altid indgår lidt<br />
fedtstof i måltiderne til de små børn – enten som en<br />
del af retten eller på brødet.<br />
Når du serverer kold frokost: Smør 2-3 gram plantemargarine<br />
pr. 1 skive brød. Men smør kun fedtstof<br />
på brød, der spises med magert pålæg, som ellers let<br />
glider af brødet, fx magert kødpålæg.<br />
Når du serverer varm frokost er vejledende mængde<br />
for fedtstof ca. 4 g pr. måltid.<br />
Til småbørn i alderen 9-12 måneder tilsættes lidt fedtstof<br />
(1 tsk.) til måltidet fx til kogte kartoffel-<br />
Fedtstof pr. 1 skive brød Ca. 4 g fedtstof pr. varmt måltid<br />
2 gram 4 gram<br />
3 gram
eller grønsagsstykker, og der smøres fedtstof på hele<br />
brødmængden under pålægget.<br />
Det samme gælder til barnet, der er undervægtigt,<br />
også selv om det er ældre. Efter 1-års-alderen behøver<br />
barnet ikke mere tilsætning af fedtstof til maden,<br />
hvis barnet får mælkeprodukter af letmælkstypen.<br />
FeDtStOF i maden det første år<br />
Fedtstof tilsat hjemmelavet<br />
grød samt kartoffel- og/eller<br />
grønsagsmos.<br />
Dog ikke til industrielt<br />
fremstillede grødpulverprodukter<br />
og børnemad<br />
på glas<br />
Fedtstof smurt på brød under<br />
pålæg<br />
MæLKepRODuKteR i madlavningen<br />
Du tilsætter 1 tsk. fedtstof pr.<br />
portion.<br />
Dagplejer Hanne, Randers Kommune:<br />
“Smør på brødet har jeg udskiftet med<br />
plantemargarine eller mayonnaise. Børnene<br />
har slet ikke registreret denne ændring ved<br />
deres mad. Nogle gange laver jeg smørepålæg,<br />
fx avocado- eller ærtemos, mager friskost,<br />
hummus eller spread.”<br />
6-9 måneder 9-12 måneder 1-3 år<br />
Indtil barnet er 1 år, er det<br />
vigtigt, at du kommer lidt<br />
fedtstof på brødet under<br />
pålægget.<br />
Du fortsætter med at tilsætte<br />
1 tsk. fedtstof til grød og lidt<br />
fedtstof eller fedtholdig sovs<br />
til de kogte kartofler eller<br />
grøntstykker<br />
Indtil barnet er 1 år, er det<br />
vigtigt, at du kommer lidt<br />
fedtstof på brødet under<br />
pålægget.<br />
Under 9 måneder 9 måneder-3 år<br />
Primært anvendes modermælk eller modermælkserstatning.<br />
Lidt mælk af sødmælkstypen kan anvendes i madlavningen,<br />
men undgå at servere ymer, ylette og kvark på grund af det høje<br />
proteinindhold.<br />
Du skal ikke længere tilsætte<br />
ekstra fedtstof til grød,<br />
kartofler eller grønsager.<br />
Dog undtagelsesvis, hvis<br />
barnet er undervægtigt,<br />
så tilsættes stadigvæk 1 tsk.<br />
fedtstof<br />
Fra barnet er 1 år, behøver<br />
du kun at smøre fedtstof på<br />
brød under magert pålæg eller<br />
pålæg, som ellers nemt glider<br />
af brødet<br />
Til dressinger og i madlavningen bør anvendes mælk og syrnede<br />
mælkeprodukter med maksimalt 10 g fedt pr. 100 g, fx yoghurt<br />
naturel, græsk yoghurt 10 %, letmælk, sødmælk eller fløde 9 %<br />
17
Hvilken type OSt?<br />
Brug de magre oste med et fedtindhold på maks.<br />
30+/17 % til pålæg, fx skæreost eller friskost smagt til<br />
med blendet grønt eller frugt. Server ost i kolde eller<br />
varme frokostmåltider ca. en gang om ugen. Ved kold<br />
frokost anbefales en vejledende mængde på ca. 5 g<br />
ost pr. ¼ skive rugbrød.<br />
I varme retter kan der engang imellem gøres brug af<br />
oste med et højere fedtindhold end 30+/17 %, fx feta<br />
i salaten og parmesanost på pasta.<br />
Dagplejer Hanne, Randers Kommune:<br />
“Friskost naturel kan bruges som basis<br />
for smørepålæg med grønsager. Mine<br />
dagplejebørn er vilde med broccolicreme<br />
både på rugbrød og fuldkornsfranskbrød.”<br />
Se opskrift på broccolicreme side 30.<br />
Hvor meget KøD?<br />
Børn i alderen 1-3 år anbefales at spise omkring 65 g<br />
tilberedt kød og/eller æg i <strong>dagplejen</strong> i løbet af en hel<br />
uges frokostmåltider.<br />
Vejledende Mængder<br />
18<br />
kød & pålæg<br />
Kød 50 g<br />
æg 10 g<br />
Når frokosten er kold og består af rugbrødsmadder,<br />
så lad altid mindst en af pålægstyperne være kødpålæg<br />
eller æg. Beregn ca. 10 g tilberedt pålæg pr.<br />
¼ skive rugbrød, se foto nederst.<br />
Når frokosten består af varm mad hovedparten af<br />
ugens dage, så tilbyd børnene et måltid med kød eller<br />
æg en til to gange om ugen. Beregn ca. 50 g tilberedt<br />
kød pr. barn, se foto nederst. Vælg fortrinsvis de<br />
magre kødudskæringer og kødpålæg med maksimalt<br />
10 g fedt pr. 100 g.<br />
Til de helt små børn på 6-9 måneder kan der tilsættes<br />
en spiseske tilberedt blendet eller moset kød til<br />
kartoffel-grønsagsmosen. Øg mængden af kød i takt<br />
med mængden af mos.<br />
Spis varieret og bevar normalvægten<br />
Hvordan varieret?<br />
Ingen madvare indeholder i sig selv alle de næringsstoffer,<br />
et barn har brug for. Derfor skal barnet<br />
tilbydes et varieret udbud af madvarer inden for de<br />
forskellige grupper madvarer.<br />
Der skal spises mest fra de første 2 grupper.<br />
´ ´ Fuldkornsbrød og gryn samt kartofler, ris og pasta<br />
´ ´ Grønsager, bælgfrugter (tørrede bønner, linser og<br />
kikærter) og frugt<br />
´ ´ Fisk, magert kød, æg, mager ost og mælkeprodukter<br />
´ ´ Olie, plantemargarine, mayonnaise, remoulade,<br />
fedtholdige kerner og nødder.<br />
Dagplejer Marie, Gladsaxe Kommune:<br />
“ Mine dagplejebørn kan som regel godt lide<br />
at se, hvad de får serveret på tallerknen. Så kan<br />
de nemmere vælge, hvad de har lyst til at spise.<br />
Derfor har det for mig været en god ide at<br />
servere maden, så hver del ligger for sig.”
Sluk tørsten i vand<br />
Hvad skal små børn drikke?<br />
Børnene bør slukke deres tørst i vand suppleret med<br />
mælkeprodukter.<br />
Dagplejer Marie, Gladsaxe Kommune:<br />
“Jeg sørger for, at børnene har nem og fri<br />
adgang til koldt postevand både til og mellem<br />
måltiderne. Jeg tilbyder vand flere gange om<br />
dagen, fx før gåture eller aktiviteter. Mælk<br />
drikker vi til mellemmåltiderne formiddag og<br />
eftermiddag. Jeg giver ikke drikkevarer med<br />
sukker, fx kakao, saft og sodavand.”<br />
Vær fysisk aktiv<br />
Fysisk aktivitet har positiv indvirkning på kroppen.<br />
Lysten til at bevæge sig grundlægges i den tidlige<br />
barndom og er vigtig for børns videre udvikling og<br />
sundhed. En veludviklet motorik giver børn flere<br />
succesoplevelser – både nu og senere i livet.<br />
Fra barnet bliver født og indtil omkring 6-års-alderen,<br />
er al fysisk udfoldelse god til udvikling og styrkelse af<br />
motoriske færdigheder.<br />
MæLKepRODuKteR<br />
Hvor meget bevægelse?<br />
Børn bør som minimum være fysisk aktive i mindst 60<br />
minutter om dagen − og gerne i længere tid. Det er<br />
bl.a. for at forebygge overvægt.<br />
Dagplejer Vibeke, Silkeborg Kommune:<br />
“Jeg er hver dag ude med dagplejebørnene,<br />
uanset alder. Jeg er bevidst om at tilskønne<br />
dem til fysisk aktivitet, tilpasset deres alder<br />
og udviklingstrin. De små børn ruller, kravler<br />
og øver sig i at stavre rundt. De større børn<br />
udfordres med fangeleg, rutscheture, boldlege<br />
og gyngeture. Af indeaktiviteter laver vi fx<br />
dans og sanglege med bevægelse til.”<br />
Barnets alder Mælkeprodukt<br />
Under 9 måneder Primært modermælk eller modermælkserstatning<br />
Mellem 9-12 måneder Modermælkserstatning eller sødmælk<br />
Mellem 1-3 år Letmælk<br />
Vejledende mængde er 1,25 dl svarende til ca. 1-1 ½ glas i løbet<br />
af en dagplejedag<br />
Sojadrik, havredrik og risdrik kan ikke bruges som erstatning for komælk.<br />
19
4. <strong>Mad</strong>planer og opskrifter<br />
Det er flere måder at tilrettelægge sunde måltider<br />
på. I de følgende madplaner er der ideer og tips til,<br />
hvordan du kan sammensætte sunde måltider, der<br />
opfylder <strong>Fødevarestyrelsen</strong>s ernæringsanbefalinger til<br />
<strong>dagplejen</strong>.<br />
For at øge variationen indeholder madplanerne både<br />
varme og kolde måltider. Varieret mad giver god<br />
mulighed for, at børnene får dækket behovet for<br />
næringsstoffer.<br />
portionsstørrelser<br />
Vær opmærksom på, at portionsstørrelserne er baseret<br />
på gennemsnitsmængder. Det kan ske, at nogle<br />
børn spiser mere eller mindre, end der er beskrevet<br />
her. Eksempelvis vil et 1-årige børn formentlig spise<br />
mindre end 50 g kød, mens et 2½-3-årige børn spiser<br />
større portioner. Det er vigtigt, at du justerer mængderne<br />
løbende, så der altid er nok, og børnene kan<br />
spise sig mætte.<br />
Portionsstørrelserne for opskrifterne her i materialet<br />
er til 10 dagplejebørn på 1-3 år. Dette skyldes de små<br />
ingrediensmængder, som indgår i opskrifterne. Du<br />
kan enten halvere opskrifterne eller overveje, hvorledes<br />
overskud af maden til frokost kan spises til mellemmåltid<br />
eller fryses ned. Fotos af måltider gengiver<br />
den anbefalede portionsstørrelse pr. barn.<br />
Køb ind efter mærkerne<br />
Kig efter det grønne Nøglehulsmærke og det orange<br />
Fuldkornslogo, når du køber ind. De gør det nemmere<br />
for dig at købe sundere madvarer.<br />
20<br />
Nøglehulsmærket<br />
Nøglehulsmærket må sidde på madvarer, der kan anbefales<br />
at indgå i et sundere og mere varieret måltid.<br />
<strong>Mad</strong>varer med Nøglehullet gør det nemt at vælge<br />
sundere madvarer og bruge kostrådene i hverdagen.<br />
´ ´ Spar på fedt<br />
´ ´ Spar på sukker<br />
´ ´ Spar på salt<br />
´ ´ Spis flere kostfibre og fuldkorn.<br />
Nøglehullet finder du på mejeriprodukter, fisk og<br />
skaldyr, kød og pålæg, brød, morgenmadspro-<br />
dukter, fedtstoffer og færdigretter. Læs mere på<br />
www.noeglehullet.dk<br />
Fuldkornslogoet<br />
Fuldkornslogoet “Vælg fuldkorn først” må sidde<br />
på produkter, der har et højt indhold af fuldkorn.<br />
“Vælg fuldkorn først” gør det nemt at vælge fuldkornsprodukter<br />
inden for brød og gryn samt ris,<br />
pasta og morgenmadsprodukter. Læs mere på<br />
www.fuldkorn.dk
MaDpLaN eksempel 1<br />
Måltider/ugedag Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag<br />
Morgen Grød (lavet på mælk) med frugt (kogt, revet eller moset) eller fuldkornsbrød med plantemargarine, mager ost<br />
samt frugt og grønt<br />
Formiddag<br />
¼-½ skive brød<br />
smurt med smørelse*<br />
og ¼-½ stk. frugt<br />
eller grønt<br />
Rugbrød med<br />
smørelse, hertil<br />
frugt eller grønt<br />
Fuldkornsbrød med<br />
smørelse, hertil<br />
frugt eller grønt<br />
Myslibolle med<br />
frugt eller grønt<br />
Fuldkornsbrød med<br />
smørelse, hertil<br />
frugt eller grønt<br />
Pizzasnegle med<br />
frugt eller grønt<br />
Drikkevarer Letmælk Letmælk Letmælk Letmælk Letmælk<br />
Frokost<br />
Se opskrift side<br />
23-33<br />
Fiskefrikadeller<br />
med ovnbagte<br />
kartoffelbåde og<br />
rødbedesalat<br />
Kyllinge-karrygryde<br />
med ris og ærter<br />
Suppe med<br />
kartofler,<br />
gulerødder og<br />
linser, hertil brød<br />
Rugbrød med<br />
kyllingepålæg,<br />
røget makrel,<br />
friskost med<br />
broccoli og æble<br />
med kaneldrys<br />
Snack grønt:<br />
Dampet sukkerærter<br />
og blomkål<br />
Drikkevarer Vand Vand Vand Vand Vand<br />
Eftermiddag 1<br />
Se opskrift side<br />
35-40<br />
Fuldkornsbrød med<br />
smørelse, hertil<br />
frugt og/eller grønt<br />
Myslibolle med<br />
frugt og/eller grønt<br />
Rugbrød med<br />
torskerogssalat,<br />
hertil frugt og/eller<br />
grønt<br />
Pizzasnegle med<br />
frugt og/eller grønt<br />
Drikkevarer Letmælk Letmælk Letmælk Letmælk Letmælk<br />
Eftermiddag 2<br />
½ skive brød eller<br />
¼-½ stk. frugt eller<br />
grønt<br />
*Eksempler på smørelse – se side 40<br />
Hytteostpostej,<br />
rejer hertil rugbrød<br />
med smørelse samt<br />
avocado og tomat<br />
Fuldkornsbolle med<br />
figenpålæg, hertil<br />
frugt og/grønt<br />
Frugt eller brød Frugt eller brød Frugt eller brød Frugt eller brød Frugt eller brød<br />
21
MaDpLaN eksempel 2<br />
Måltider/ugedag Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag<br />
Morgen Grød (lavet på mælk) med frugt (kogt, revet eller moset) eller fuldkornsbrød med plantemargarine, mager ost<br />
samt frugt og grønt<br />
Formiddag<br />
¼-½ skive brød<br />
smurt med smørelse*<br />
og ¼-½ stk. frugt<br />
eller grønt<br />
Fuldkornsbrød med<br />
smørelse, hertil<br />
frugt eller grønt<br />
Rugbrød med<br />
smørelse, hertil<br />
frugt eller grønt<br />
Fuldkornbrød med<br />
smørelse, hertil<br />
frugt eller grønt<br />
Gulerodsæbleboller<br />
med mandler,<br />
hertil frugt eller<br />
grønt<br />
Drikkevarer Letmælk Letmælk Letmælk Letmælk Letmælk<br />
Frokost<br />
Se opskrift side<br />
23-33<br />
Trekornsgrød med<br />
kogt jordbærmos<br />
Sandwich med<br />
makrelsalat og<br />
æg, snack grønt:<br />
dampet broccoli<br />
og peberfrugt<br />
Rugbrød med<br />
leverpostej<br />
karrysild, kiwi<br />
med rosiner og<br />
kogt kartoffel med<br />
mayonnaise<br />
Råkost: spidskål<br />
og blommer i<br />
æbledressing<br />
Kødsovs med<br />
kartoffelrodfrugtmos<br />
Drikkevarer Vand Vand Vand Vand Vand<br />
Eftermiddag 1<br />
Se opskrift side<br />
35-40<br />
Fuldkornsbrød med<br />
leverpostej, hertil<br />
frisk frugt og/eller<br />
grønt<br />
Trekornsgrød med<br />
kogt jordbærmos<br />
(overskud fra<br />
frokost mandag)<br />
Sandwichbrød<br />
med makrelsalat,<br />
hertil frugt og/eller<br />
grønt (overskud fra<br />
frokost tirsdag)<br />
Gulerodsæblebolle<br />
med mandler, hertil<br />
frugt og/eller grønt<br />
Drikkevarer Letmælk Vand Letmælk Letmælk Vand<br />
Eftermiddag 2<br />
½ skive brød eller<br />
¼-½ stk. frugt eller<br />
grønt<br />
*Eksempler på smørelse – se side 40<br />
22<br />
Fuldkornsbrød med<br />
smørelse, hertil<br />
frugt eller grønt<br />
Rugbrød med<br />
oksespegepølse<br />
med agurk, tun<br />
med mayonnaise,<br />
avocadopålæg og<br />
torskerogn med<br />
citron, ovnbagt<br />
rodfrugt<br />
Yoghurt naturel<br />
med banan og<br />
ymerdrys<br />
Frugt eller brød Frugt eller brød Frugt eller brød Frugt eller brød Frugt eller brød
Frokostmåltider<br />
på de følgende sider finder du opskrifter<br />
sammensat til frokostmåltider fra<br />
madplan 1 og 2.<br />
Måltiderne er inddelt efter, om de er<br />
varme eller kolde.<br />
23
¨ VaRM FROKOSt<br />
Fiskefrikadeller med ovnbagte<br />
kartoffelbåde og rå rødbedesalat<br />
Fiskefrikadeller<br />
Du kan bruge en færdigpakket fiskefars (500 g) –<br />
gerne med Nøglehulsmærket. Hertil kan du tilsætte<br />
2-3 stk. (ca. 150 g) fintrevne gulerødder, persillerødder,<br />
selleri eller fintsnittet porre, som blot vendes i<br />
farsen inden den steges i 2 spsk. olie. Server to små<br />
fiskefrikadeller, ca. 50 g til hvert barn. Fiskefrikadellerne<br />
kan fryses.<br />
Kartofler i både med skræl<br />
– evt. færdigkøbte. Beregn ca. 85 g rå kartofler til<br />
hvert barn. Det giver ca. 7-8 kartoffelbåde til hver.<br />
Frosne færdigkøbte kartoffelbåde skal ikke tilsættes<br />
yderligere fedtstof under stegningen. Tilbered kartoflerne<br />
efter anvisningen på posen.<br />
24<br />
Rødbede-æble-råkost<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 150 g rødbede, renset vægt<br />
´ ´ 150 g selleri, renset vægt<br />
´ ´ 1½ æble, 150 g renset vægt<br />
´ ´ 1¾ dl yoghurt naturel eller andet surmælksprodukt<br />
3,5 %<br />
´ ´ 1½ spsk. mayonnaise, 80 %<br />
´ ´ ¼ tsk. sukker<br />
´ ´ ¼ spsk. citronsaft<br />
´ ´ Tilsmagning med en anelse groft salt<br />
´ ´ Evt. blendede hasselnødder<br />
1. Riv rødbede, selleri og æble groft og bland<br />
sammen i en skål.<br />
2. Bland ingredienserne til dressingen og smag til<br />
med groft salt.<br />
3. Vend salat og dressing sammen og smag til.<br />
4. Pynt evt. salaten med meget finthakkede/<br />
blendede hasselnødder.
¨ VaRM FROKOSt<br />
Kyllinge-karrygryde med ris og ærter<br />
Kyllinge-karrygryde<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 1½ løg, 150 g renset vægt<br />
´ ´ 1 æble, 100 g renset vægt<br />
´ ´ 250 g selleri, gulerødder eller persillerødder,<br />
renset vægt<br />
´ ´ 1 ½ spsk. olie<br />
´ ´ ½ spsk. karry<br />
´ ´ 2 ½ dl bouillon, gerne hønsebouillon<br />
´ ´ 1 ½ dl fløde, 9 %<br />
´ ´ ½-1 spsk. citronsaft<br />
´ ´ ½-1 tsk. sukker<br />
´ ´ 600 g lyst, magert kød skåret i små tern,<br />
fx kyllingefilet eller -bryst, skinkeinderlår eller<br />
-schnitzler<br />
´ ´ ½-1 spsk. majsstivelse<br />
´ ´ Lidt koldt vand<br />
´ ´ ½ tsk. groft salt<br />
´ ´ Krydring med peber<br />
1. Skræl og hak løgene. Skær æbler og selleri i tern.<br />
Svits grønsagerne i olie i en gryde. Svits kort<br />
karryen med.<br />
2. Tilsæt bouillon, fløde, citronsaft og sukker.<br />
Kog det sammen i 15 min. og blend det.<br />
3. Kog sovsen op igen. Kom kødet i saucen.<br />
Kødet skal gennemkoges, men får det for længe,<br />
bliver det tørt. Kog kylling 10 min. og svinekød<br />
ca. 15 min.<br />
4. Udrør majsstivelsen i koldt vand og rør den i.<br />
Kog retten igennem og smag til med salt og<br />
peber.<br />
Tip:<br />
Selleri og løg kan erstattes af ca. 400 g frosne<br />
suppeurter.<br />
Tilbehør<br />
Kog 300 g naturris efter anvisning på posen.<br />
Når risene er færdigkogte, tilsættes 200 g frosne<br />
ærter. Dette gør, at risene køles, og ærterne tør op.<br />
25
¨ VaRM FROKOSt<br />
Suppe med kartofler, gulerødder og linser<br />
– hertil brød<br />
Suppe med kartofler, gulerødder og linser<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 500 g gulerødder, renset vægt<br />
´ ´ 250 g kartofler, renset vægt<br />
´ ´ 150 g løg, renset vægt<br />
´ ´ 1 fed hvidløg<br />
´ ´ 3 spsk. olie<br />
´ ´ 125 g røde linser<br />
´ ´ 1 ¼ liter bouillon<br />
´ ´ ½ dl friskpresset appelsinsaft<br />
´ ´ ½ tsk. groft salt<br />
´ ´ Krydring med peber<br />
26<br />
Pynt:<br />
10 spsk. græsk yoghurt, 10 % (1 spsk. pr. barn)<br />
Græskarkerner, blendede.<br />
Tilbehør<br />
Flute eller brød, beregn ca. 400 g<br />
1. Skræl og skær gulerødder og kartofler i skiver.<br />
Hak løg og hvidløg.<br />
2. Svits grønsagerne i olien i en gryde.<br />
3. Tilsæt de øvrige ingredienser til suppen med<br />
undtagelse af appelsinsaft. Lad suppen koge<br />
ca. 30 min. under låg.<br />
4. Blend suppen jævn med en stavblender eller med<br />
en foodprocessor. Smag til med groft salt, peber<br />
og appelsinsaft.<br />
5. Server yoghurt og flute eller brød til suppen.<br />
6. Pynt evt. med blendede græskarkerner.
¨ VaRM FROKOSt<br />
Hytteostpostej med rejer, hertil rugbrød<br />
med smørelse samt avocado og tomat<br />
Hytteostpostej<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 3 spsk. revet løg<br />
´ ´ 1 gulerod, 65 g renset vægt<br />
´ ´ ½ porre, 60 g renset vægt<br />
´ ´ 375 g hytteost 5 %<br />
´ ´ 3 æg<br />
´ ´ ¾ dl hvedemel, 45 g eller 5 spsk.<br />
´ ´ Knivspids groft salt<br />
´ ´ Krydring med peber<br />
Tilbehør<br />
Ca. 250 g rejer, 3 stk. avocado ca. 300 g (renset<br />
vægt), 20 stk. cherrytomat samt 10 skiver fuldkornsbrød<br />
smurt med fx plantemargarine eller anden<br />
smørelse, se side 40.<br />
1. Riv løg og gulerødder, og skær den rensede porre<br />
i tynde skiver.<br />
2. Kom alle ingredienserne i en skål og rør dem<br />
sammen.<br />
3. Hæld det i en bageform beklædt med bagepapir.<br />
4. Bag postejen i ovnen ved 180 grader i 50-60 min.,<br />
til temperaturen i midten er mindst 75 grader.<br />
5. Server postejen med tilbehøret.<br />
27
¨ VaRM FROKOSt<br />
Kødsovs med kartoffel-rodfrugtmos<br />
Kødsovs<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 1 løg, 55 g renset vægt<br />
´ ´ 3 gulerødder, 185 g renset vægt<br />
´ ´ 150 g selleri, renset vægt<br />
´ ´ 450 g hakket oksekød, svine- og kalvekød<br />
(kød med maks. 10 % fedt)<br />
´ ´ 1 spsk. olie<br />
´ ´ 1 dåse hakkede, flåede tomater, 400 g<br />
´ ´ 60 g tomatkoncentrat<br />
´ ´ 2 dl bouillon<br />
´ ´ ½ spsk. tørret oregano<br />
´ ´ ½ tsk. tørret timian<br />
´ ´ Tilsmagning med en anelse groft salt og peber<br />
1. Skær løg i tern. Riv gulerødder og selleri fint.<br />
2. Svits kødet i olie, til det skifter farve.<br />
3. Tilsæt løg, gulerødder og selleri, og tilsæt derefter<br />
flåede tomater, tomatkoncentrat og bouillon.<br />
28<br />
4. Krydr med oregano, timian og lidt groft salt og<br />
peber.<br />
5. Kog kødsovsen ved middelvarme i ca. 20 min.<br />
uden låg. Smag den til.<br />
Kartoffel-rodfrugtmos<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 500 g kartofler, renset vægt<br />
´ ´ 500 g blandede rodfrugter, renset vægt<br />
– fx gulerødder, selleri og persillerod<br />
´ ´ 1-1½ dl letmælk<br />
´ ´ 2 spsk. olie<br />
´ ´ ½ tsk. groft salt<br />
´ ´ Friskkværnet peber<br />
1. Skræl kartoflerne og rodfrugter og skær dem i<br />
mindre stykker.<br />
2. Kog dem godt møre i en tykbundet gryde i vand<br />
uden salt, ca. 20 min.<br />
3. Hæld vandet fra kartofler og rodfrugter, og damp<br />
dem helt tørre.<br />
4. Mos kartoflerne med en elpisker eller piskeris, og<br />
tilsæt mælken lidt efter lidt under stadig piskning.<br />
5. Tilsæt olie og pisk mosen let. Smag til med groft<br />
salt og peber.
¨ VaRM FROKOSt<br />
trekornsgrød med moset kogt<br />
jordbærmos<br />
trekornsgrød<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 125 g havregryn<br />
´ ´ 125 g hirseflager<br />
´ ´ 125 g rugmel<br />
´ ´ 1 ¾ liter letmælk<br />
´ ´ 4 spsk. olie<br />
1. Kom gryn, flager, mel og mælk i en gryde,<br />
og pisk til det koger.<br />
2. Kog grøden ved svag varme – gerne under<br />
omrøring i 3-5 min.<br />
3. Sluk for grøden, og rør olien i.<br />
Tilbehør<br />
Server med kogt jordbærmos og pynt evt. med<br />
blendede mandler.<br />
Kogt jordbærmos<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ ½ kg frosne jordbær<br />
´ ´ Ca. 1½ dl koldt vand<br />
´ ´ Ca. 1½ spsk. sukker<br />
´ ´ Evt. 1-2 tsk. kartoffelmel<br />
1. Bring vand og jordbær i kog<br />
2. Småkog under låg i 5-10 min., til jordbærrene er<br />
bløde.<br />
3. Blend bærrene, og smag til med sukker.<br />
4. Hvis konsistensen på frugtmosen er for tynd, så rør<br />
kartoffelmelet ud i lidt koldt vand og jævn mosen.<br />
Jævningen må ikke koge med, så bliver mosen<br />
‘lang’.<br />
Tip<br />
Kogt mos kan tilberedes af frisk og frossen frugt/bær,<br />
fx æble, pære, hindbær og blomme. Kogt mos kan<br />
holde sig i køleskabet i et par dage.<br />
29
¨ KOLD FROKOSt<br />
Rugbrødsmadder<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
Grønt<br />
125 g dampede blomkålsbuketter og 125 g dampede<br />
sukkerærter.<br />
Brød<br />
Ca. 450 g mørkt fuldkornsrugbrød uden kerner.<br />
Fedtstoffer<br />
20 g plantemargarine − smøres på rugbrød<br />
fx under kalkunpålæg.<br />
Pålæg<br />
Fisk: 150 g røget makrel med purløg, spiseklar vægt.<br />
I stedet for røget makrel kan anvendes makrel i tomat<br />
fra dåse.<br />
30<br />
Kød: 100 g kalkunpålæg med 100 g tomat.<br />
Mælk/æg: broccolicreme, se opskrift nedenfor.<br />
I stedet for broccolicreme kan anvendes friskost<br />
naturel 30+/17 %.<br />
Frugt: 200 g banan eller æble i tynde skiver med<br />
kaneldrys.<br />
Broccolicreme<br />
´ ´ 100 g broccoli, renset vægt<br />
´ ´ 2 tsk. revet rødløg eller fint klippet purløg<br />
´ ´ 100 g friskost maks. 30+/17 %<br />
´ ´ Citronsaft<br />
´ ´ En anelse groft salt og peber<br />
1. Skyl broccoli, og del toppen i små buketter<br />
og skær stokken i små tern.<br />
2. Damp broccolien mør i letsaltet vand.<br />
Hæld broccolien i en sigte til afkøling.<br />
3. Løg eller purløg blendes sammen med den<br />
afkølede broccoli.<br />
4. Rør friskosten i, og smag til med lidt goft salt,<br />
peber og citronsaft.
¨ KOLD FROKOSt<br />
Sandwich med makrelsalat og æg samt<br />
snack grønt<br />
Sandwichbrød (1 brød)<br />
´ ´ 1½ dl vand, lunken<br />
´ ´ 1¾ dl letmælk<br />
´ ´ 20 g gær<br />
´ ´ 1 spsk. olie<br />
´ ´ ½ tsk. groft salt<br />
´ ´ 180 g grahamsmel eller fuldkornshvedemel<br />
´ ´ Ca. 300 g hvedemel<br />
Til pensling<br />
Sammenpisket æg, surmælksprodukt eller vand.<br />
1. Lun vand og mælk, og kom det i en skål. Rør gæren<br />
ud heri.<br />
2. Tilsæt de øvrige ingredienser. Ælt dejen igennem.<br />
3. Lad dejen hæve tildækket et lunt sted ca. 1 time.<br />
4. Form et aflangt brød, og læg det i en smurt brødform.<br />
Pensl brødet, og prik det med en gaffel.<br />
5. Bag brødet ved 200 grader i ca. 45 min. Tjek om<br />
brødet er færdigbagt ved at tage det ud af formen<br />
og banke på bunden. Det skal lyde hult.<br />
6. Det nybagte sandwichbrød kan være svært at<br />
skære i tynde skiver, så bag evt. brødet dagen før,<br />
du skal bruge det.<br />
Tip<br />
Alternativt kan sandwichbrødet købes færdigt. Vælg<br />
gerne brød med Fuldkornslogo og/eller Nøglehulsmærke.<br />
Makrelsalat<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 200 g makrel i tomat fra dåse, drænet vægt<br />
´ ´ 20 g mayonnaise, 80 %<br />
´ ´ Tilsmagning med citronsaft og en anelse peber<br />
1. Hæld lidt af væden fra makrellen, og findel fisken<br />
med en gaffel eller piskeris.<br />
2. Rør mayonnaise i, og smag til med citronsaft og<br />
peber.<br />
3. Smør brødskiven med makrelsalat og læg en brødskive<br />
ovenpå.<br />
4. Tryk sandwichene let sammen. Skær dem to<br />
gange igennem, så hvert barn får en kvart sandwich<br />
med makrelsalat.<br />
æg til æggesandwich<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 3 hårdkogte æg<br />
´ ´ 20 g mayonnaise, 80 %<br />
Hak æggene, bland dem med mayonnaise og smør<br />
æggeblandingen på brødet.<br />
Tilbehør<br />
250 g små dampede broccoli (renset vægt) i buketter<br />
og 250 g rød eller gul peberfrugt (renset vægt) i små<br />
tern.<br />
31
¨ KOLD FROKOSt<br />
Rugbrødsmadder<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
Grønt<br />
Råkost med fx spidskål, gulerod og blomme i<br />
æbledressing (se opskrift nedenfor).<br />
Brød<br />
ca. 450 g mørkt fuldkornsrugbrød uden kerner.<br />
Fedtstoffer<br />
Til pynt 20 g mayonnaise, 80 % på kartoflen.<br />
Pålæg<br />
Fisk: 150 g karrysild fra glas.<br />
Kød: 100 g leverpostej med 50 g syltet rødbede.<br />
Vegetar: 150 g kogt kartoffel med mayonnaise og<br />
purløg.<br />
Frugt: 150 g kiwi med 50 g rosiner.<br />
32<br />
Råkost med spidskål og blommer i æbledressing<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 200 g spidskål, renset vægt<br />
´ ´ 1 gulerod, 80 g renset vægt<br />
´ ´ 2 blommer, 40 g renset vægt<br />
Dressing:<br />
´ ´ 1 dl æblemost<br />
´ ´ 1 spsk. olie<br />
´ ´ Tilsmagning med en anelse groft salt og peber<br />
1. Start med dressingen: Kog æblemosten ned til den<br />
halve mængde, og afkøl den. Pisk æblemosten<br />
med olien og smag til med salt og peber.<br />
2. Lav derefter råkosten: Snit spidskålen fint.<br />
3. Skræl guleroden, og riv den groft.<br />
4. Skyl blommerne. Udsten blommerne og skær dem<br />
i små tern.<br />
5. Bland spidskål, gulerod og blommer godt med<br />
dressingen.
¨ KOLD FROKOSt<br />
Rugbrødsmadder<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
Grønt<br />
Ovnbagte rodfrugter (se opskrift nedenfor).<br />
Brød<br />
Ca. 450 g mørkt fuldkornsrugbrød uden kerner.<br />
Fedtstoffer<br />
Til pynt 20 g mayonnaise, 80 % til tun.<br />
Pålæg<br />
Fisk: 150 g tun i vand med mayonnaise.<br />
Kød: 100 g mager spegepølse maks. 10 g fedt med<br />
100 g frisk agurk.<br />
Fisk: 150 g torskerogn fra dåse med citron.<br />
Vegetar: 150 g avocado skåret i skiver på den korte<br />
led.<br />
Ovnbagte rodfrugter<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ ½ selleri, 350 g renset vægt<br />
´ ´ 5 gulerødder, 350 g renset vægt<br />
´ ´ 200 g rødbede, renset vægt<br />
´ ´ ¼ dl olie<br />
´ ´ ¼ tsk. groft salt og peber<br />
´ ´ ¾ tsk. tørret timian<br />
1. Skræl og skær grønsagerne i små stænger eller<br />
tern på 1 x 1 cm.<br />
2. Kom grønsagerne i en bradepande beklædt med<br />
bagepapir og vend olien i. Krydr med salt, peber<br />
og timian.<br />
3. Stil grønsagerne i ovnen ved 200 grader i 40-45<br />
min. Prik i dem med en urtekniv for at tjekke, at de<br />
er møre.<br />
Tip<br />
Hvis det skal gå hurtigt, kan du udskifte de friske<br />
grønsager med 800 g frosne suppeurter.<br />
33
Mellemmåltider<br />
på de følgende sider finder du opskrifter<br />
på mellemmåltider fra madplan 1 og 2 til<br />
eftermiddag.<br />
34
Fuldkornsbrød med plantemargarine og<br />
pærer − hertil mælk at drikke<br />
Brød med rug og æble<br />
(1 brød)<br />
´ ´ 150 g blendet tørret frugt, fx figen<br />
´ ´ 1½ stk. æbler, groft revne<br />
´ ´ 20 g gær<br />
´ ´ 2 ½ dl vand<br />
´ ´ ½ tsk. groft salt<br />
´ ´ 2 ½ dl kærnemælk<br />
´ ´ 50 g havregryn<br />
´ ´ 300 g rugmel<br />
´ ´ 200 g hvedemel<br />
1. Skær fignerne ud i små stykker og blend dem.<br />
Riv æblerne groft på et rivejern.<br />
2. Opløs gæren i vandet. Tilsæt salt, kærnemælk<br />
og havregryn. Tilsæt figen og æble, rug- og<br />
hvedemel.<br />
3. Rør dejen. Den skal være som en tyk grød.<br />
4. Beklæd en brødform med bagepapir, og hæld<br />
dejen over i brødformen. Lad den hæve lunt til<br />
dobbelt størrelse, ca. 1 time.<br />
5. Bag brødet ved 200 grader i ca. 40 min.<br />
6. Beregn en skive af ca. 45 g pr. barn. Brødet kan<br />
fryses.<br />
Tilbehør<br />
Smørelse, fx plantemargarine, og 5- 6 pærer eller<br />
anden frugt og grønt i sæson.<br />
Myslibolle med æble − hertil mælk at<br />
drikke<br />
Mysliboller<br />
(20 boller)<br />
´ ´ 20 g gær<br />
´ ´ 1 ¾ vand, lunken<br />
´ ´ 1 dl kærnemælk eller A38, maks. 1,5 % fedt<br />
´ ´ ¾ dl olie<br />
´ ´ ½ tsk. groft salt<br />
´ ´ ¾ dl havregryn<br />
´ ´ ½ dl kokosmel<br />
´ ´ ½ dl hasselnøddekerner, blendede<br />
´ ´ ½ dl rosiner<br />
´ ´ 1 æg<br />
´ ´ ca. 400 g hvedemel<br />
35
Til pensling<br />
sammenpisket æg, surmælksprodukt eller vand<br />
1. Rør gæren ud i vand. Tilsæt surmælksprodukt<br />
og olie, og rør alle de øvrige ingredienser i.<br />
Ælt dejen til den er smidig.<br />
2. Lad dejen hæve tildækket et lunt sted 1 time.<br />
3. Hæld dejen ud på et meldrysset bord og form til<br />
en pølse. Skær dejen i 20 stykker og form dem til<br />
boller.<br />
4. Lad bollerne efterhæve ca. 20 min.<br />
5. Pensl bollerne, og bag dem ved 200 grader i<br />
ca. 20 min. Tjek, om bollerne er færdigbagte<br />
ved at banke på bunden. Det skal lyde hult.<br />
Beregn en bolle pr. barn. Bollerne kan fryses.<br />
Tilbehør<br />
Kan fx være ca. 5-6 æbler eller anden frugt og grønt<br />
i sæson.<br />
Fuldkornsbrød med torskerognssalat<br />
− hertil mælk at drikke<br />
´ ´ 450 g fuldkornsbrød, ca. 45 g pr. barn.<br />
torskerognssalat<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 90 g torskerogn eller tun fra dåse, moset<br />
´ ´ 1½ spsk. mayonnaise, 80 %<br />
´ ´ ¼ dl yoghurt naturel, eller andet surmælksprodukt,<br />
maks. 3,5 % fedt<br />
´ ´ ½ æble, revet<br />
´ ´ Tilsmagning: karrypulver og peber<br />
1. Rør ingredienserne sammen og smag til.<br />
Tip<br />
Hvis det skal gå hurtigt, kan du i stedet servere torskerogn<br />
fra dåse i skiver til fuldkornsbrød.<br />
36<br />
Tilbehør<br />
Fx 500 g melon (renset vægt) eller anden frugt og<br />
grønt i sæson.<br />
pizzasnegle med agurk og æble<br />
− hertil mælk at drikke<br />
pizzasnegle<br />
(20 pizzasnegle)<br />
´ ´ 20 g gær<br />
´ ´ 1½ dl vand, lunken<br />
´ ´ 2 dl surmælksprodukt, maks. 1,5 % fedt<br />
´ ´ ½ tsk. groft salt<br />
´ ´ ½ dl olie<br />
´ ´ 250 g grahams- eller fuldkornshvedemel<br />
´ ´ Ca. 250 g hvedemel<br />
Fyld<br />
´ ´ 70 g tomatkoncentrat<br />
´ ´ ½ dl tomatketchup<br />
´ ´ 100 g kogt kylling i strimler<br />
´ ´ 125 g mild revet ost, maks. 30+/17 % fedt<br />
´ ´ 1 tsk. tørret oregano
Til pensling: sammenpisket æg, surmælksprodukt eller<br />
vand.<br />
1. Rør gæren ud i vand og surmælksprodukt. Tilsæt<br />
de øvrige ingredienser. Tilsæt evt. lidt ekstra<br />
mel, hvis dejen er for fugtig. Ælt dejen, til den er<br />
smidig.<br />
2. Lad dejen hæve et lunt sted tildækket i ca. 1 time.<br />
3. Rul dejen ud på et meldrysset bord 35 x 40 cm.<br />
4. Smør en blanding af tomatkoncentrat og ketchup<br />
på dejen. Fordel ost, kylling og oregano over.<br />
Rul dejen sammen til en roulade. Skær sneglene i<br />
ca. 1 ½ cm tykkelse. Stil sneglene til efterhævning<br />
ca. 15 min.<br />
5. Pensl sneglene, og bag dem ved 200 grader i<br />
ca. 20 min.. Beregn en snegl pr. barn. Sneglene<br />
kan fryses.<br />
Tilbehør<br />
Kan fx være 2-3 æbler og 1 agurk eller anden frugt og<br />
grønt i sæson.<br />
trekornsgrød med moset banan og rosin<br />
− hertil vand at drikke<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ ½ portion trekornsgrød – se side 29 eller alternativt<br />
en færdigkøbt grød med Fuldkornslogo<br />
´ ´ 5 bananer (ca. 500 g renset vægt), moses med en<br />
gaffel<br />
´ ´ 5 spsk. rosiner<br />
1. Server grøden med rosiner og moset banan.<br />
Fuldkornsbrød med leverpostej, agurk og<br />
appelsin − hertil mælk at drikke<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 450 g fuldkornsbrød, ca. 45 g pr. barn<br />
´ ´ 150 g leverpostej<br />
1. Anret brødet i en brødkurv og leverpostej i en lille<br />
skål.<br />
2. Server brød og leverpostej med fx agurk og<br />
appelsin eller anden frugt og/eller grønt i sæson.<br />
Tilbehør<br />
1 agurk og 2-3 appelsiner.<br />
37
Langtidshævede fuldkornsboller<br />
med figenpålæg og revet gulerod<br />
− hertil mælk at drikke<br />
Langtidshævede fuldkornsboller<br />
Fordelen ved en langtidshævet dej er, at dejen<br />
kan røres sammen dagen før, bages i ovnen næste<br />
morgen/formiddag og spises til et mellemmåltid<br />
samme dag.<br />
(20 boller)<br />
´ ´ 10 g gær<br />
´ ´ 4 dl vand<br />
´ ´ 1½ dl kærnemælk eller sumælksprodukt,<br />
maks. 1,5 % fedt<br />
´ ´ ½ tsk. groft salt<br />
´ ´ 450 g fuldkornsmel, fx grahams- eller fuldkornsmel<br />
eller hvid hvede<br />
´ ´ 450 g hvedemel<br />
Til pensling<br />
Kærnemælk eller surmælksprodukt<br />
38<br />
1. Udrør gæren i koldt vand. Tilsæt de øvrige<br />
ingredienser.<br />
2. Ælt dejen, til den er smidig. Dæk skålen med<br />
plastfilm.<br />
3. Stil dejen til hævning i køleskabet til næste dag.<br />
4. Form 20 flade boller. Lad dem efterhæve ca.<br />
1 time<br />
5. Pensl bollerne og bag dem ved 200 grader i<br />
ca. 20 min. midt i ovnen.<br />
Tip<br />
Dejen kan også tilsættes revet frugt eller grønsager,<br />
fx æble, gulerod, græskar, rødbede eller persillerod.<br />
Figenpålæg<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 50 g tørrede figner<br />
´ ´ 50 g tørrede abrikoser<br />
´ ´ 50 g rosiner<br />
´ ´ 0,4 dl vand<br />
´ ´ 0,4 dl kokosmel<br />
1. Kog figner, abrikoser og rosiner i vand under låg<br />
20 min. Blend det sammen til en jævn masse.<br />
2. Form massen til 1 stang, som er ca. 25 cm lang.<br />
Rul den i kokosmel.<br />
3. Læg stangen på bagepapir på en bageplade.<br />
Bag den ved 160 grader i ca. 45 min.<br />
Afkøl stangen og pak den i plastfilm.<br />
Server 2 skiver (ca. 15 g) figenpålæg til bollerne.<br />
4. Opbevar i køleskab. Stangen kan også lægges i<br />
fryseren. Alternativt kan du vælge at købe færdiglavet<br />
figenpålæg.<br />
Tilbehør<br />
Kan fx være 7-10 gulerødder (ca. 500 g renset vægt),<br />
der er revet fint og vendt i lidt appelsinsaft.
Gulerodsæbleboller med mandler og pære<br />
− hertil mælk at drikke<br />
Gulerodsæbleboller<br />
(20 boller)<br />
´ ´ 20 g gær<br />
´ ´ 2 dl vand, lunken<br />
´ ´ 1 dl surmælksprodukt, maks. 1,5 % fedt<br />
´ ´ ½ dl olie<br />
´ ´ ½ tsk. groft salt<br />
´ ´ 1 æble, revet<br />
´ ´ 1 gulerod, revet<br />
´ ´ 75 g mandler, groft blendede<br />
´ ´ 1 dl havregryn<br />
´ ´ 100 g grahams- eller fuldkornshvedemel<br />
´ ´ ca. 350 g hvedemel<br />
Til pensling<br />
Sammenpisket æg, surmælksprodukt eller vand.<br />
1. Rør gæren ud i vand og surmælksprodukt. Tilsæt<br />
olie og salt, og herefter de øvrige ingredienser,<br />
men hold evt. lidt af hvedemelet tilbage.<br />
2. Tilsæt resten af melet, og ælt dejen til den er smidig.<br />
3. Stil dejen til hævning tildækket et lunt sted<br />
ca. 1 time.<br />
4. Hæld dejen ud på et meldrysset bord og form til<br />
en pølse. Skær dejen i 20 stykker og form dem til<br />
boller.<br />
5. Lad bollerne efterhæve ca. 20 min.<br />
6. Pensl bollerne og bag dem ved 200 grader i<br />
ca. 20 min. Tjek, om bollerne er færdigbagte<br />
ved at banke på bunden. Det skal lyde hult.<br />
Beregn en bolle til hvert barn.<br />
Tip<br />
I stedet for gulerod og æble kan fx vælges courgetter,<br />
græskar, persillerødder, pastinakker eller pærer.<br />
Bollerne kan fryses.<br />
Tilbehør<br />
Fx 5-6 pærer eller anden frugt og grønt i sæson.<br />
Yoghurt naturel med banan og ymerdrys<br />
− hertil vand at drikke<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ 1¼ liter A 38 eller andet surmælksprodukt, 3,5 %<br />
fedt<br />
´ ´ 200 g fuldkornsrugbrød, mørkt uden kerner<br />
´ ´ 500 g banan eller æbler moset (renset vægt), revet<br />
eller i tynde skiver eller tern<br />
39
1. Riv rugbrød og bag det i ovnen på en bageplade<br />
belagt med bagepapir 200 grader i ca. 10 min.<br />
ved.<br />
2. Anret A38, det afkølede, revne rugbrød samt<br />
banan eller æble i små skåle.<br />
Sandwich med makrelsalat og æble<br />
− hertil mælk at drikke<br />
(Til 10 dagplejebørn)<br />
´ ´ ½ fuldkornssandwichbrød, se opskrift side 31,<br />
eller 10 skiver færdigkøbt fuldkornssandwichbrød<br />
(á ca. 45 g)<br />
´ ´ 1 portion makrelsalat, se opskrift side 31.<br />
Tilbehør<br />
Kan fx være 5-6 æbler eller anden frugt eller grønt i<br />
sæson.<br />
Flere ideer til brødmåltidet<br />
Forslag til smørelse<br />
´ ´ Hummus, bønne- eller nøddepostej (kan købes<br />
færdiglavet) med tynde skiver agurk<br />
´ ´ Mager friskost 30+/17 % med blendede<br />
grønsager, fx broccoli eller moset avocado, opskrift<br />
side 30<br />
´ ´ Mager friskost naturel, 30+/17 % fedt<br />
´ ´ Plantemargarine med 38 g eller 60 g fedt pr. 100 g<br />
´ ´ Tapanade med oliven<br />
´ ´ Grøn eller rød pesto.<br />
40<br />
Forslag til sandwich<br />
I stedet for smør selv-rugbrødsmadder med pålæg kan<br />
det være en god variant at servere frokosten eller mellemmåltidet<br />
til eftermiddag som sandwich. Sandwich<br />
suppleret med grønt og frugt er gode til at tage med<br />
i madpakken, når man skal på tur.<br />
Brug fuldkornsbrød, som skæres i lidt tyndere skiver<br />
end til almindelige madder.<br />
Smørepålæg med fisk<br />
´ ´ Torskerogn eller tun fra dåse, lidt mayonnaise,<br />
revet æble, smag til med karry<br />
´ ´ Makrel eller sardin i tomat, lidt mayonnaise, smag<br />
til med citronsaft<br />
´ ´ Sildepostej, fint hakket æg og purløg.<br />
Smørepålæg med kød og æg<br />
´ ´ Kogt kylling eller kogt skinke i strimler eller fint<br />
hakket, hårdkogte æg − blandes med peberfrugter<br />
i meget små tern, majs, mayonnaise, karry, citronsaft<br />
lidt salt og peber.<br />
Smørepålæg med frugt<br />
´ ´ Banan med rosiner<br />
´ ´ Smørbart frugtpålæg.<br />
Forslag til frugt og grønt<br />
Frugt<br />
Æble, pære, banan, appelsin, jordbær og andre bær<br />
(ikke for modne og bløde), melon, ananas, fersken,<br />
blomme og kiwi. Skær frugten i små tern, både eller<br />
skiver.<br />
Grønt<br />
Cherrytomater, agurk, peberfrugt, majskolbe,<br />
sukkerærter (blancheret) samt letkogt gulerod,<br />
broccoli og blomkål.
FORSLaG til pålæg<br />
Fisk<br />
Rejer<br />
Muslinger<br />
Fiskefilet<br />
Torskerogn / torskerogssalat<br />
Tun / tunsalat / tunfrikadeller<br />
Laks / laksesalat / laksepate<br />
Kippers<br />
Makrel i tomat<br />
Røget makrel eller sild<br />
Marineret sild - karrysild<br />
Sildepostej<br />
Grønt og frugt<br />
Agurkeskiver<br />
Avocadoskiver / avocadocreme<br />
Banan<br />
Blommeskiver<br />
Falafel<br />
Figenpålæg<br />
Kiwiskiver<br />
Kogte kartofler<br />
Rosiner<br />
Tomatskiver<br />
Skivede æbler<br />
Kød og æg<br />
Hårdkogt æg − æggesalat<br />
Kyllingebryst eller kalkun (kogt/stegt)<br />
Kyllingesalat / spread / stegt kyllingelår<br />
Skinke / skinkesalat<br />
Frikadeller<br />
Leverpostej<br />
Overskud fra middagsmad<br />
Hamburgerryg<br />
Kamsteg<br />
Hytteostpostej<br />
Hakkebøf<br />
Magert pølsepålæg<br />
Kødpølse<br />
Mild spege- og rullepølse<br />
Ost<br />
– maks. fedtindhold på 17 g<br />
Rygeost<br />
Hytteost med grønsager eller frugt<br />
Smøreost<br />
Friskost med grønsager eller frugt<br />
Skæreost<br />
Ostestave<br />
41
5. <strong>Mad</strong>hygiejne<br />
Dagplejehjemmet<br />
Et dagplejehjem er ikke omfattet af fødevarelovgivningen,<br />
men vurderes at høre med til privatsfæren.<br />
Du kan læse mere om det i Vejledning om privatsfære<br />
og bagatelgrænse, som findes på <strong>Fødevarestyrelsen</strong>s<br />
hjemmeside, www.fvst.dk Her kan du i øvrigt få flere<br />
råd om hygiejnisk håndtering af fødevarerne i køkkenet.<br />
Selvom fødevarelovgivningen ikke omfatter dagplejehjemmet,<br />
skal håndteringen af fødevarer naturligvis<br />
foregå på hygiejnisk forsvarlig vis.<br />
Familiemaden<br />
At fremstille en ekstra portion af familiens aftensmad,<br />
og tage den fra inden serveringen, er en nem og<br />
god måde at forberede næste dags dagplejefrokost.<br />
Det er vigtigt at få kølet maden hurtigt ned og<br />
holde den kold. Hvis det drejer sig om en større<br />
portion, er det hurtigst at nedkøle den i et koldt<br />
vandbad, før den sættes i køleskab. En lille portion<br />
meget varm mad skal dampe af i kort tid på køkkenbordet,<br />
før den sættes i køleskab.<br />
Ved genopvarmning er det vigtigt at få retten varmet<br />
tilstrækkeligt igennem. Både en hurtig nedkøling<br />
og en effektiv gennemopvarmning hæmmer bakterievæksten.<br />
Det er en god idé at bruge et indstiks-termometer,<br />
så du hurtigt kan tjekke, om maden varmes nok op<br />
42<br />
og køles hurtigt nok ned. Dette gælder især ved<br />
fx fjerkræ og farsretter, supper, saucer og risengrød,<br />
hvor der er øget risiko for bakterievækst.<br />
Huskeregler<br />
´ ´ Opvarm maden til 75 °C i centrum.<br />
´ ´ Nedkøl maden hurtigt til maks. 5 °C.<br />
Tjek jævnligt, at der er under 5 °C på<br />
alle hylder i køleskabet. Et termometer i<br />
køleskabet er en god ide.<br />
´ ´ Lunken mad, med temperaturer mellem<br />
5 °C til 65 °C opformerer hurtigt bakterier.<br />
´ ´ undgå at sprede bakterier − adskil råt<br />
kød fra rå grønsager og færdigtilberedt mad.<br />
Det gælder også i køleskabet.<br />
´ ´ Rå æg tørres op med papir/klud ved spild<br />
på køkkenbordet. Gør rent på køkkenbordet<br />
og smid kluden til vask bagefter. Vask<br />
omhyggeligt hænder efter kontakten.<br />
´ ´ Skærebrætter udskiftes, når du skifter<br />
arbejdsgang fra fx grønsager til kød.<br />
Skold skærebrætter, hvis der har været fjerkræ,<br />
rå kødsaft eller jord på. Skærebrætterne<br />
tørres igennem efterfølgende.<br />
´ ´ Karklude udskiftes gerne flere gange<br />
dagligt, da de kan være en ‘bakteriebomber’.<br />
Karklude vaskes ved kogevask – dvs. over<br />
75 °C. Eller brug engangskarklude, der<br />
kasseres efter brug.
Børn i køkkenet<br />
Lad gerne børnene være med, når du laver mad.<br />
Opgaverne skal selvfølgelig være alderssvarende.<br />
Det er fx for risikofyldt at lade små børn håndtere råt<br />
kød og rå æg samt betjene køkkenmaskiner. Rensning<br />
og udskæring af frugt og grønt, samt bagning vil derimod<br />
være gode samarbejdsopgaver og udviklende for<br />
børnenes motorik. Børnene kan også være med<br />
til at blande ingredienser sammen.<br />
Børnene skal instrueres i og hjælpes til at gøre køkkenarbejdet<br />
på en hygiejnisk forsvarlig måde. De må<br />
fx ikke være forkølede eller have løst, langt hår, der<br />
kan komme ned i maden osv.<br />
Dagplejer Vibeke, Silkeborg Kommune:<br />
“På mit badeværelse hænger et håndklæde<br />
til hvert barn. Børnene har hver deres farve<br />
håndklæde. Morten har det blå, Cecilie har det<br />
røde … og ligeså med vaskeklude ved tallerken<br />
på middagsbordet til aftørring af fingre og<br />
mund.”<br />
<strong>Mad</strong>hygiejne i børnehøjde<br />
Børnene skal lære at vaske hænder grundigt:<br />
´ ´ før madlavningen<br />
´ ´ imellem ‘rene’ og ‘urene’ processer<br />
´ ´ efter toiletbesøg<br />
´ ´ efter nysen og hosten<br />
´ ´ − og i øvrigt meget hyppigt.<br />
Børnene skal også lære:<br />
´ ´ at man ikke putter fingrene i mund, næse<br />
eller hår, mens man er i køkkenet<br />
´ ´ at man holder råvarer adskilt, fx råt kød og<br />
æg fra tilberedt mad<br />
´ ´ at man ikke smager på fx råt kød, dej o.l.<br />
´ ´ at man har arbejdstøj på i køkkenet, som fx<br />
forklæde eller T-shirt.<br />
43
6. Pædagogiske betragtninger<br />
Det pædagogiske arbejde er centralt for, at måltidet<br />
bliver en god oplevelse for børnene – hver dag.<br />
Først når maden lander i børnenes maver, kan den<br />
kaldes sund og nærende. På vejen derned, er der<br />
mulighed for også at bringe omsorg, opdragelse og<br />
læring i spil.<br />
<strong>Mad</strong> er mere og andet end næringsstoffer. Den<br />
omsorg, måltidet kan bidrage med, er væsentlig for<br />
barnet. At spise et måltid mad er også oplevelsen ved<br />
at tilberede maden, glæden ved at spise sammen med<br />
andre og fornemmelsen af at blive udfordret på sine<br />
sanser, mens man bliver mæt.<br />
at skabe nærhed<br />
Særligt for de mindre børn er det vigtigt, at der er en<br />
god stemning, når måltidet spises. Det kræver koncentration,<br />
ro og nærhed for de fleste mindre børn at<br />
få spist et måltid. Ved at gøre måltidet hyggeligt og<br />
lære børnene, hvilke regler der gælder, når man spiser<br />
sammen med andre, vænnes børnene til, at I kan tale<br />
sammen, mens der spises.<br />
Dagplejer Ingelise, Gladsaxe Kommune:<br />
“Jeg har måltidregler. Der skal være ro på<br />
børnene, når vi spiser. Der må ikke råbes, ikke<br />
smides med mad. Sammen skaber børnene<br />
og jeg en god stemning ved at vise glæde<br />
ved maden, og ved at der er ro og tryghed<br />
omkring måltidet.”<br />
44<br />
tag børnene med<br />
Et måltid er en god pædagogisk aktivitet, hvor forberedelserne<br />
kan være med til at inspirere og skærpe<br />
appetitten. Lad børnene møde maden, før de møder<br />
tallerknen. Lad børnene være med til alle de processer<br />
de kan, lige fra at dyrke i haven, tage på indkøb, sætte<br />
på plads, skylle, skære og forme. Når børnene er med i<br />
køkkenet og ser maden blive til, skærpes deres nysgerrighed<br />
og interesse for at spise den. Børnene kan inddrages<br />
i tilberedningen af måltidet og i borddækning<br />
alt efter børnenes alder, modenhed og lyst.
Dagplejer Vibeke, Silkeborg Kommune:<br />
“Børnene er med til lave mad en til to gange<br />
om ugen. Jeg har erfaret, at det er god læring<br />
for børnene at være med til at forberede en<br />
hel frisk fisk. Børnene kan røre, se, høre om og<br />
‘lege med’ fisken, inden den parteres og steges<br />
på panden eller i ovnen.”<br />
Det er god læring<br />
Ved at lade børnene deltage i madlavningen, tilegner<br />
de sig viden om mad og færdigheder i at tilberede<br />
den. Børnene kan bl.a. tilegne sig viden om:<br />
´ ´ hvor maden kommer fra<br />
´ ´ hvordan de skal forholde sig til rå madvarer<br />
´ ´ hvad de godt kan lide<br />
´ ´ hvad sund mad er, og hvordan det smager.<br />
Samarbejdet børnene imellem og mellem barn og<br />
voksen styrkes samtidig med, at motorikken trænes,<br />
når der skal skrælles gulerødder, kartofler eller<br />
arbejdes med en brøddej.<br />
Når børnene deltager i måltidets mange gøremål,<br />
er de med til at løse en fælles opgave og oplever<br />
herigennem, at de er betydningsfulde, og at de gør<br />
nytte. Desuden giver det ofte børnene lyst til at spise<br />
mere, når de selv har været med til at forberede<br />
måltidet og dække bord.<br />
Dagplejer Vibeke, Silkeborg Kommune:<br />
“Når børnene selv har været med til at<br />
tilberede maden, er der ingen problemer med<br />
at spise måltider, som er blandet sammen.<br />
Børnene føler ejerskab og spiser gerne det<br />
færdigtilberedte måltid.”<br />
Den voksne som rollemodel<br />
Det er kendt, at “børn gør ikke, som vi siger – men<br />
som vi gør”. Dette gælder også, hvis børn skal lære<br />
at spise en ny ret. Børn får mod på at spise mad,<br />
som de ikke ville spise hjemme, ved at kigge på deres<br />
kammerater og de voksne, de spiser sammen med.<br />
Derfor betyder det meget, at den voksne viser et<br />
godt eksempel ved at smage på maden og udtrykke<br />
nysgerrighed, nydelse og begejstring. Så kan børnene<br />
selv få lyst til at prøve.<br />
Dagplejer Vibeke, Silkeborg Kommune:<br />
“Det giver madmod at være med til at<br />
plukke frugt og hive grønt op af jorden og<br />
efterfølgende tilberede det sammen. Fx hiver<br />
vi rå rødbeder op af jorden, renser dem,<br />
ovnbager, piller og spiser dem.”<br />
45
7. Sådan kan du genanvende overskud af mad<br />
Overskud af brød<br />
´ ´ Rugbrød kan nedfryses og gemmes til øllebrød.<br />
´ ´ Rugbrød kan rives til ymerdrys.<br />
´ ´ Rugbrød kan ovnristes smurt med lidt olie, som<br />
stave eller tern og bruges som tilbehør,<br />
´ ´ Hvedebrød i tern kan ristes og bruges som<br />
tilbehør, fx croutoner.<br />
´ ´ Hvedebrød kan tørres til raps.<br />
Overskud af kogte ris, bulgur, couscous<br />
m.v. − husk hurtig nedkøling<br />
´ ´ Kan tilsættes fx farsretter som frikadeller, farsbrød<br />
m.v. og anvendes som kødforlænger eller -erstatning.<br />
´ ´ Kan anvendes som salat med optøede ærter, majs<br />
og peberfrugt i små tern.<br />
´ ´ Kan bruges som fyld i grønsagssuppe.<br />
´ ´ Kan anvendes i brøddej.<br />
Overskud af kogte kartofler − husk hurtig<br />
nedkøling<br />
´ ´ Kan anvendes mosede i brøddej.<br />
´ ´ Kan bruges som pålæg på rugbrød.<br />
´ ´ Kan skæres i tern eller skiver og brases på panden<br />
eller i ovnen<br />
´ ´ Kan anvendes i kartoffelsalat.<br />
´ ´ Kan skæres i tern og anvendes som topping på<br />
suppe eller blendet med som fyld.<br />
46<br />
´ ´ Kan moses og bruges i kartoffelklatkager<br />
(kan suppleres med rodfrugter).<br />
´ ´ Kan bruges som biksemad med masser grønsager<br />
i ovnen.<br />
´ ´ Kan være fyld i æggekage.<br />
Overskud af kogt pasta − husk hurtig<br />
nedkøling<br />
´ ´ Kan bruges som fyld i suppe.<br />
´ ´ Kan anvendes som salat med optøede ærter, majs<br />
og peberfrugt i små tern.<br />
´ ´ Kan være fyld i pålægssalater, fx karrysalat.<br />
Overskud af tilberedt kød − husk hurtig<br />
nedkøling<br />
´ ´ Kødsovs kan kommes på boller til pizzaboller,<br />
snegle m.m. til turmadpakke.<br />
´ ´ Kødsovs kan anvendes til lasagne.<br />
´ ´ Steg, farsmad m.v. kan anvendes som pålæg eller<br />
som fyld i gratin, biksemad eller æggekage, fx<br />
skinke.<br />
Overskud af tilberedt fisk − husk hurtig<br />
nedkøling<br />
´ ´ Kan bruges i fiskefrikadeller og fileter til pålæg.<br />
´ ´ Kan bruges til salater eller mousse.<br />
´ ´ Kan anvendes til lasagne.<br />
´ ´ Kan være fyld i pastasalat fx tun eller laks.
Overskud af grød − husk hurtig nedkøling<br />
´ ´ Grød kan tilsættes brøddej.<br />
´ ´ Risengrød kan anvendes til klatkager.<br />
Overskud af mejeriprodukter<br />
´ ´ Rester af skæreost kan rives og nedfryses.<br />
´ ´ Rester af skæreost kan kommes på boller sammen<br />
med tomat til pizzaboller evt. til turmadpakker.<br />
´ ´ Surmælksprodukter kan anvendes i brøddej.<br />
´ ´ Surmælksprodukter i en hjemmelavet koldskål eller<br />
smoothie.<br />
Overskud af grønsager − husk hurtig<br />
nedkøling samt adskillelse af det rene og<br />
urene grønt<br />
´ ´ Kan hakkes og kommes i fars eller sovs.<br />
´ ´ Stokke fra broccoli eller blomkål kan dampes,<br />
blendes og bruges blandet sammen med et<br />
magert mejeriprodukt og anvendes som pålæg,<br />
sovs eller dressing.<br />
´ ´ Kan blendes og kommes i farsmad, fx frikadeller,<br />
farsbrød, kødboller m.v.<br />
´ ´ Kan bruges som supplement til pålæg, let kogte<br />
grønsager gnaves ved siden af brød.<br />
´ ´ Rå grønsager kan rives og kommes i brøddejen.<br />
´ ´ Grønsagsmos kan kommes i brøddej.<br />
´ ´ Kan anvendes i grønsagssuppe.<br />
´ ´ Pesto kan anvendes i madbrød.<br />
´ ´ Grønsagsrester, fx krydderurter, kan anvendes til<br />
pesto.<br />
´ ´ Kan anvendes i en lasagne, tomatsovs eller<br />
kødsovs.<br />
´ ´ Kan anvendes i gratin eller æggekage.<br />
´ ´ Grønsagssovs fx tomatsovs kan kommes på<br />
pizzaboller, snegle m.v.<br />
Overskud af frugt − husk adskillelse af det<br />
rene og urene grønt<br />
´ ´ Revet frisk frugt kan kommes i brøddej.<br />
´ ´ Frugtgrød kan anvendes som topping til grød.<br />
´ ´ Frisk frugt kan skæres i skiver til pålæg.<br />
47
Register<br />
Brød Å 46<br />
Børn i køkkenet Å 43, 44-45<br />
Dagplejehjem Å 42<br />
De 8 kostråd Å 10-19<br />
Drikkevarer Å 19<br />
Familiemad Å 42<br />
Fede fisk Å 13<br />
Fedtstof Å 16<br />
Fisk Å 13, 40, 41, 46<br />
Fiskepålæg Å 13<br />
Frokost Å 7, 24-33<br />
Frokosthånden Å 7<br />
Frugt Å 10, 40, 41, 47<br />
Fuldkornsbrød Å 14<br />
Fuldkornslogo Å 15, 20<br />
Fysisk aktivitet Å 19<br />
Genanvendelse af mad Å 46-47<br />
Grød Å 15, 47<br />
Grønsager Å 10, 40, 41, 47<br />
Honning Å 15<br />
Hygiejne Å 42-43<br />
48<br />
Indkøb Å 20<br />
Kartofler Å 14, 46<br />
Kræsenhed Å 5<br />
Kød Å 18, 40, 41, 46<br />
Læring om mad Å 45<br />
<strong>Mad</strong>hygiejne Å 42-43<br />
<strong>Mad</strong>plan Å 21, 22<br />
<strong>Mad</strong>smitte Å 42<br />
Magre fisk Å 13<br />
Mellemmåltid Å 8, 35-41<br />
Morgenmad Å 6<br />
Mælkeprodukter Å 9, 19<br />
Mælkeprodukter,<br />
i madlavningen Å 17, 47<br />
Nærningsmærkning Å 20<br />
Nøglehulsmærke Å 15, 20<br />
Ost Å 18, 41, 47<br />
Pasta Å 14, 46<br />
Planlægning Å 2<br />
Portionsstørrelser Å 20<br />
Pædagogik Å 44-45<br />
Pålæg Å 41<br />
Rester Å 46-47<br />
Ris Å 14, 46<br />
Rollemodel Å 45<br />
Salt Å 16<br />
Sanser Å 5<br />
Smørelse Å 41<br />
Sukker Å 15<br />
Tilvænning Å 5<br />
Vand Å 19<br />
Variation Å 18<br />
Y-tallerken Å 7<br />
Æg Å 40
Opskrifter<br />
Broccolicreme Å 30<br />
Brød med rug og æble Å 35<br />
Figenpålæg Å 38<br />
Fiskefrikadeller Å 24<br />
Fuldkornsbrød, langtidshævet Å 38<br />
Gulerodsæbleboller Å 39<br />
Hytteostpostej Å 27<br />
Jordbærmos Å 29<br />
Kartoffel-rodfrugtmos Å 28<br />
Kyllinge-karrygryde Å 25<br />
Kødsovs Å 28<br />
Makrelsalat Å 31<br />
Mysliboller Å 35<br />
Ovnbagte rodfrugter Å 33<br />
Pizzasnegle Å 36<br />
Pålægsforslag Å 30, 32, 41<br />
Rugbrødsmadder Å 30, 32, 33<br />
Rødbede-æble-råkost Å 24<br />
Råkost med spidskål og<br />
blommer Å 34<br />
Sandwichbrød Å 31<br />
Sandwichfyld Å 40<br />
Suppe med grønsager<br />
og linser Å 26<br />
Torskerognssalat Å 36<br />
Trekornsgrød Å 29<br />
Yoghurt med banan<br />
og ymerdrys Å 39<br />
Æggesandwich Å 31
<strong>Mad</strong> i <strong>dagplejen</strong><br />
Som dagplejer er det en stor opgave<br />
at sørge for, at børnenes daglige<br />
mad er varieret, sund, velsmagende<br />
og overkommelig i pris.<br />
Bogen her kommer med forslag til,<br />
hvordan du kan løse opgaven,<br />
uden at det går ud over dine<br />
øvrige gøremål med børnene.<br />
Her er inspiration til planlægning<br />
og tilberedning af måltider til børn<br />
i alderen 7 måneder til 3 år − både<br />
kold og varm frokost samt mellemmåltider.<br />
Anvisningerne er lige til at<br />
gå i gang med − og når du følger<br />
bogens opskrifter, er der garanti for,<br />
at måltidernes ernæringsmæssige<br />
kvalitet lever op til <strong>Fødevarestyrelsen</strong>s<br />
anbefalinger.<br />
Materialet berører emnerne:<br />
´ Planlægning af dagens måltider<br />
´ Ernæringsanbefalinger til<br />
frokostmåltidet<br />
´ Uge-madplaner, der er<br />
ernæringsberegnede<br />
´ Opskrifter til frokost- og<br />
mellemmåltider<br />
´ Hygiejne i forbindelse med<br />
tilberedning af måltiderne<br />
´ Pædagogiske betragtninger<br />
i forbindelse med måltidet.<br />
Mørkhøj Bygade 19<br />
2860 Søborg<br />
Tlf. 72 27 65 00<br />
www.fvst.dk<br />
www.altomkost.dk<br />
<strong>Mad</strong> i <strong>dagplejen</strong><br />
© <strong>Fødevarestyrelsen</strong>, 2011<br />
1. udgave, 1. oplag, 2011<br />
ISBN 978-87-92688-29-3<br />
ISBN 978-87-92688-30-9 (elektronisk udgave)<br />
Bestillingsnummer: 2011009<br />
Manuskript:<br />
Helle Køngerskov, <strong>Fødevarestyrelsen</strong><br />
Redaktion:<br />
Komiteen for Sundhedsoplysning<br />
Grafisk tilrettelæggelse:<br />
Peter Dyrvig Grafisk Design<br />
Illustrationer:<br />
Line Falck Christensen og Jes Buusmann (fotos)<br />
Frank Andersen (tegninger side 41)<br />
Trykkeri:<br />
GP-Tryk<br />
Kan bestilles hos:<br />
Komiteen for Sundhedsoplysning<br />
Tlf.: 35 26 54 00<br />
Fax: 35 43 02 13<br />
Hjemmeside: www.sundhedsoplysning.dk<br />
E-mail: kfs@sundkom.dk<br />
Trykt med vegetabilske farver uden<br />
opløsningsmidler på miljøgodkendt papir<br />
For enkelte illustrationers vedkommende har<br />
det været umuligt at finde frem til den retmæssige<br />
copyrightindehaver. Såfremt der herved er sket<br />
krænkelse af ophavsretten, er det ufrivilligt<br />
og utilsigtet. Retmæssige krav i denne forbindelse<br />
vil blive honoreret, som var aftale indgået i forvejen.