HoejbonytDec_06 - Højboskolen
HoejbonytDec_06 - Højboskolen
HoejbonytDec_06 - Højboskolen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
DDDEECCEEMMMBBBEERR <strong>06</strong><br />
LÆS<br />
HØJBONYT<br />
<strong>Højboskolen</strong>s skole-hjem blad<br />
• Dengang i oktober<br />
• Hvem bestemmer over naturen?<br />
• Holberg kan læses, spilles og forstås<br />
LÆS•<br />
• Højby år 20<strong>06</strong>
KOLOFON<br />
Højbonyt er et skole-/hjemblad for <strong>Højboskolen</strong>, Hørning<br />
Redaktion: Ida Gram Junge og Merethe Kjemtrup<br />
Skolebestyrelsen:<br />
Søren Bundgaard E-mailadresse: s.bundgaard@post.tele.dk<br />
Bo Hübschmann E-mailadresse: bhy@dig.dk<br />
Else-Marie Rasmussen E-mailadresse: smie@mail.dk<br />
John Steen Madsen E-mailadresse: brunhoj72@mail.tele.dk<br />
Luise Lie Hansen E-mailadresse: luise.lie@mymobile.dk<br />
Sissel H. Leth E-mailadresse: sismo@email.dk<br />
Tina Kehlet-Munk E-mailadresse: tn@post9.tele.dk<br />
Mathias Hansen 9.B Elevrådsrepræsentant<br />
Jette Villadsen Medarbejderrepræsentant<br />
Søren Jakobsen Medarbejderrepræsentant<br />
Vigtige telefonnumre:<br />
Skolens hovednummer......................................... 89 68 16 44<br />
Skolevejlederen .................................................... 89 68 16 54<br />
Skolebiblioteket ................................................... 89 68 16 30<br />
Lærerværelset....................................................... 89 68 16 51<br />
Pedelkontor .......................................................... 89 68 16 50<br />
SFO-kontor............................................................ 89 68 16 26<br />
SFO-stuerne........................................................... 89 68 16 25<br />
Tandlægerne......................................................... 89 68 16 53<br />
Hørning Kommunes opsøgende<br />
medarbejder Jørn Martin..................................... 89 68 17 62<br />
Jørn Martin - mobil.nr. ................................. 20 85 53 72<br />
Skolens Fax nr ....................................................... 89 68 16 34<br />
Skolens E-mail....................................................... hojbojs@hoerningkom.dk<br />
<strong>Højboskolen</strong>s hjemmeside ................................... www.hoejboskolen.dk<br />
Efteråret har været det mildeste i mange år.<br />
Nogle træer og buske blomstrer, så man skulle<br />
tro, vi havde forår. Naturen er forvirret, og børnene<br />
må vente med at lege de sædvanlige ude-vinterlege.<br />
I hvert fald er der ingen sne til snebolde og<br />
snemænd, og kælkene står stadig derhjemme på<br />
lofter og i udhuse.<br />
Men selv om vintervejret lader vente på sig, er der<br />
dog ting, der er som de plejer: Julen sig nærmer!<br />
Det fornemmes inden døre på <strong>Højboskolen</strong>. Den<br />
traditionelle jule-morgensamling for 0. - 5. klasse<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 2<br />
(brug den med omtanke)<br />
FRA REDAKTIONEN<br />
kører, som den plejer. I mange klasser er der flot<br />
pyntet med nisser og julehjerter. Der øves julespil<br />
og julesange, så det er en fryd, og ofte myldrer<br />
små nisser med nissehuer rundt på skolen.<br />
Højbonyt har fanget nogle billeder af juleaktiviteterne,<br />
og derudover bringer dette nummer nyt fra skoleleder<br />
og skolebestyrelse, lidt om 8. klasses arbejde<br />
med Holberg, artikler fra 7. - 8. klassernes store avisprojekt,<br />
glimt fra Højby 20<strong>06</strong> og meget meget mere.<br />
Redaktionen ønsker alle en rigtig god jul og et<br />
godt nytår.
NYT FRA SKOLELEDEREN<br />
Af Lise-Lotte Segall<br />
Julen nærmer sig med hastige skridt - alt for hurtigt.<br />
Eleverne vil gerne hygge, jule, klippe og<br />
klistre.<br />
Vores 4., 5. og 6. klasser er i gang med en spændende<br />
opgave. De er korsangere til den store julekoncert<br />
i hallen d. 21. december. Tak for den store<br />
opbakning til koncerten. Der er totalt udsolgt.<br />
Som traditionen fortæller, er der julespil en af de<br />
sidste dage før ferien. Det er 5. klasserne med<br />
stykket ”Da julemanden for vild”.<br />
Skolen har i december måned et stort forbrug af<br />
fyrfadslys - men det er dejligt i denne mørke tid!<br />
To fredage i december er der julesamling for 0. -<br />
5.kl. Det foregår i kantineområdet, hvor jeg samler<br />
børnene. Vi synger, de får en julehistorie og elever<br />
fra musikskolen og nogle af klasserne optræder.<br />
Ved den første samling sang 1. klasserne en ”etiopisk”<br />
sang.<br />
Efter jul er det så de mere alvorlige opgaver, der<br />
venter. Undervisningsministeriet har lavet nogle<br />
prøveforslag til 9. klasserne, så elever og lærere<br />
måske finder ud af, hvad der er af nyt til sommer.<br />
Det er meget sent, men alle må kaste sig ud i det.<br />
For elever og forældre kommer elevplanerne som<br />
noget nyt ved forårets samtaler.<br />
Elevplanen er det nye redskab, vi skal bruge ( læs<br />
mere i skolebestyrelsens indlæg). Lærerne vil gennemgå<br />
principperne på forældremøderne, så alle<br />
kan være forberedte.<br />
Skolen vil evaluere forløbet efter samtalerne, og jeg<br />
forestiller mig, at vi er i en proces, hvor vi løbende<br />
udbygger og forbedrer elevplans konceptet.<br />
Der er fokus på mange områder i disse år. Lige nu<br />
er det mobning.<br />
Her har vi i vores målsætning de grundlæggende<br />
værdier ”ansvarligt fællesskab” - ” vi skal passe<br />
på hinanden”. Der arbejdes altid med elevernes<br />
trivsel, respekt og ansvar for hinanden. Det er til<br />
tider krævende og svært - nogle børn går så stille<br />
med det, at det er vanskeligt at opdage.<br />
Her er det særdeles vigtigt, at vi står sammen om<br />
at løse opgaven. Vi må tale sammen på kryds og<br />
tværs - også forældre med forældre.<br />
Vi danner endda i sjældne tilfælde nye klasser,<br />
hvis det er påkrævet for at ændre samspillet mellem<br />
nogle elever.<br />
På skolen er vi enige om, at der slås hårdt ned ved<br />
episoder med karakter af vold. Vi sender faktisk<br />
elever hjem, hvis der udøves vold.<br />
Jeg tror, det er vigtigt, at vi voksne er meget tydelige<br />
på disse områder. Eleverne må ikke være i<br />
tvivl om, at vi mener alle skal tales til og behandles<br />
ordentligt.<br />
Skolebestyrelsen har også fokus her og vil lave<br />
aftale med en foredragsholder i foråret. Temaet er:<br />
”Tal ordentligt sammen - respekt for hinanden”.<br />
Med ovenstående indlæg vil jeg ønske alle<br />
en rigtig glædelig jul og et godt nytår.<br />
På gensyn d. 3.januar 2007 !<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 3
NYT FRA SKOLEBESTYRELSEN<br />
Den nye skolebestyrelse har nu fungeret i godt<br />
et halvt år, det er spændende at være med,<br />
og jeg må som nyvalgt sige, at det til fulde lever<br />
op til forventningerne.<br />
På de møder vi har holdt indtil nu, er tiden bl.a.<br />
blevet brugt til at gennemgå skolens<br />
målsætning og principper, vi har fået en grundig<br />
indføring i skolens budget, har drøftet<br />
udmeldingerne vedrørende kommunesammenlægningen,<br />
haft besøg af skolens AKT-pædagog<br />
Pia Kanne, vi har talt om elevplaner – hvordan<br />
disse udformes, og bruges bedst muligt og har<br />
selvfølgelig været omkring aktuelle emner.<br />
De reviderede principper vil blive lagt ud på<br />
skolens hjemmeside, men vi vil gerne her<br />
gøre opmærksom på en tilføjelse omkring brugen<br />
af camera-mobiltelefoner, da disse et par<br />
gange er blevet brugt uheldigt. Følgende princip<br />
er derfor nu gældende:<br />
”Udvis Stor forsigtighed med at tage billeder.<br />
Gør det kun, hvis den / de personer,<br />
der fotograferes, har givet tilladelse.<br />
Al fotografering i omklædningsrum og<br />
på toiletter er forbudt.”<br />
Det er vores håb, at I som forældre vil være<br />
med til at lære jeres børn en god og ordentlig<br />
brug af telefonerne.<br />
Der er nu sat ord på, hvad man kan forvente i<br />
forhold til børnepolitikken efter kommunesammenlægningen.<br />
Der er mange fine visioner i det<br />
vi har set og specielt blev vi glade for formuleringer<br />
som:<br />
• At alle faggrupper møder forældrene, børnene<br />
og de unge ud fra en anerkendende tilgang<br />
• At børn og unge får gode erfaringer med at<br />
færdes i naturen<br />
• At der udvikles gode arbejdsvilkår for alle<br />
ansatte i de pædagogiske institutioner – herunder<br />
mulighed for efteruddannelse<br />
• At det understreges, at forældrene og Ny<br />
Skanderborg kommune er fælles om ansvaret<br />
for børn og unges trivsel<br />
Omkring den økonomiske tildelingsmodel er det<br />
glædeligt, at pædagogerne bliver en fast del af<br />
indskolingen med ni timer ugentligt, samt at<br />
der afsættes en fælles pulje til børn med særlige<br />
behov.<br />
Formen og brugen af elevplaner er ved at være<br />
på plads. Det er vedtaget at <strong>Højboskolen</strong><br />
udsender elevplaner to gange årligt og at de<br />
sendes med eleverne hjem senest 4 dage før<br />
forældre/elev/lærer samtalerne. På den måde<br />
kan de være med til, at gøre os som forældre<br />
bedre forberedt til samtalerne, og dermed samtalerne<br />
mere givtige.<br />
Elevplanerne vil omhandle både faglige, personlige<br />
og sociale kompetencer, men vægtningen<br />
af dem på de enkelte årgange vil være forskellig.<br />
Planerne vil endvidere indeholde beskrivelser<br />
af fremtidige mål, samt evaluering af den<br />
forløbne periode.<br />
De første elevplaner vil blive udsendt i foråret<br />
2007.<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 4
Skolebestyrelsens medlemmer havde d. 30.<br />
november mulighed for at deltage i et inspirationsmøde<br />
arrangeret af Dansk Center for Undervisningsmiljø<br />
og DR-Undervisning. Temaet for<br />
mødet var ”Hvad er mobning? Hvad kan din<br />
skole og skolebestyrelsen gøre? Hvordan får din<br />
skole en antimobbestrategi?”<br />
Det var en god og inspirerende aften, hvor der<br />
blev givet konkrete forslag til indsatsen mod<br />
mobning.<br />
På <strong>Højboskolen</strong> er der løbende fokus på<br />
mobning. I klasserne bliver der fx talt om måden<br />
man er sammen og taler til hinanden på.<br />
På hjemmesiden www.dk.dr/Mobning findes<br />
der god og spændende læsning om mobning.<br />
Skolebibliotekets julekalenderkonkurrence<br />
er - i hvert fald for nogle klasser - et tilløbsstykke.<br />
Bag de to låger gemmer sig hver dag to<br />
nye opgaver; En rigtig svær - for de store<br />
grublere. Og en lidt lettere - fra<br />
bøgernes verden.<br />
Slutteligt vil jeg på skolebestyrelsens<br />
vegne ønske alle<br />
<strong>Højboskolen</strong>s børn og forældre en rigtig<br />
god juleferie.<br />
Hver fredag i december holder<br />
0. - 5. klasse morgensamling i kantinen.<br />
Her et lille stemningsbillede.<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 5<br />
Venlig hilsen<br />
Luise Lie<br />
Medlem af skolebestyrelsen
HVEM BESTEMMER<br />
OVER NATUREN?<br />
Avisen i undervisningen 20<strong>06</strong><br />
Deltagende klasser fra <strong>Højboskolen</strong> var 8x, 8.y og 8.z og 7.a og 7.b<br />
Vi mennesker er afhængige af naturen.<br />
Og vi er underlagt naturens luner.<br />
Samtidig griber vi ind i naturens gang,<br />
så hvor ligger magten?<br />
Omkring ovenstående tema skrev alle elever<br />
i 7.klasse og 8.klasse på <strong>Højboskolen</strong> i år.<br />
Skolen har deltaget i denne konkurrence<br />
gennem mange, mange år, og det er lige<br />
spændende hvert år. Ikke altid lige let. I år<br />
skulle der en del forarbejde til og en del aktiviteter<br />
ud af huset.<br />
JEKSENDALEN<br />
- et fredet område<br />
Naturen skal være et sted, hvor der bare er<br />
dyr, og hvor mennesker kan rekreere sig i<br />
deres fritid. Disse områder i naturen bliver<br />
færre og færre. Derfor vil vi gerne bevare<br />
Jeksendalen. Det har folk arbejdet for igennem<br />
mange år. Og det lykkedes i 1979 at<br />
få området fredet.<br />
Jeksendalen ligger i nærheden af Århus, Hørning<br />
og Skanderborg. Området er 740 ha.<br />
Jeksendalen blev skabt efter at den daværende<br />
is smeltede væk. I dag er der mange åer<br />
igennem dalen, og der er tit mange fiskere,<br />
som dyrker sine fiskerilyster der.<br />
I Jeksendalen er der mange dyr. Blandt<br />
andet den dejlige fugl ”isfugl”. Den kan du<br />
opleve om vinteren langs de mange åer. De<br />
er blå og er meget smukke. Et andet dyr er<br />
Som noget specielt i år kan vi fortælle at 7.a<br />
fik en flot anden plads fra den avis de sendte<br />
ind til, nemlig BT. Højbonyt har fået lov at<br />
sende deres lykønskningstelegram hvor prisen<br />
motiveres. Et stort til lykke til 7.a.<br />
Højbonyts læsere får traditionen tro lov at se<br />
klip fra de forskellige klassers aviser – også<br />
fordi emnet er meget relevant for os alle. Tekster<br />
og billeder er hentet fra de fem aviser.<br />
Næste år er vi garanteret med igen. AIU er<br />
et meget godt projekt med faglig relevans.<br />
også en vindstær. De sidder oven på<br />
vandet, og fløjter ud over Jeksendalen.<br />
Jeksen bæk har rent vand og<br />
indeholder mange usædvanlige<br />
arter af vandelskende<br />
dyr. Sommerfugle og biller<br />
lever langs Jeksen bæk.<br />
Selvom du færdes på fredet<br />
område, skal du vide, at jorden i de fleste<br />
tilfælde er privatejet, og stadig anvendes til<br />
land og skovbrug. Her gælder der almindelige<br />
regler over for naturen. Og der er kun<br />
adgang fra kl. 7 til solnedgang.<br />
Daniel Bækby Jensen<br />
Kilde: Århus Amts naturpjecer.<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 6
Læserbrev Læserbrev<br />
Kloning er forkert<br />
Jeg synes, at kloning er forkert. Man skal<br />
leve, som naturen vil det. Måske er det<br />
nødvendigt at klone, men jeg synes ikke,<br />
man skal lave en masse forsøg. Tænk på<br />
alle de væsener, der går til spilde. Der bliver<br />
jo dræbt en hel del væsener. Min mening<br />
er; lad naturen passe sig selv og dens liv.<br />
Hvis jeg en dag fik at vide, at jeg skulle dø,<br />
fordi der ikke var noget at gøre, og jeg ville<br />
blive tilbudt at få en kloning af mig selv,<br />
ville jeg helt sikkert sige nej. Det ville jo<br />
ikke være ”mig”.<br />
Det ville være en ”plasticdukke” af mig selv.<br />
Det er vigtigt for mig, at det er originalen,<br />
der er lever.<br />
Og jeg ville ikke have, at en af mine<br />
søskende blev klonet, fordi det ville ikke<br />
være den samme person mere. Det ville<br />
være helt forkert.<br />
Jeg ved godt at kloning er ulovligt i Danmark,<br />
men ikke i USA. I USA ville jeg ønske<br />
at de kunne tage en god snak om kloning i<br />
deres regering. Så skulle de stemme om der<br />
stadigvæk måtte blive klonet der.<br />
Min mening om kloning er; det er<br />
dybt forkert.<br />
Laura<br />
Heidemann<br />
Vi er alle sammen storforbrugere af en helt<br />
masse ting. Elektronik fx. for mange er det<br />
enormt vigtigt at have den nyeste, hurtigste<br />
mobil, som kan alt muligt. Internettet<br />
skal være hurtigt, og fjernsynet kan ikke<br />
blive stort nok. Intet er godt nok, vi kræver<br />
hele tiden mere og mere. Nu er det nærmest<br />
en nødvendighed med en spa hvis<br />
man har et stort nok badeværelse. Og<br />
sådan en bruger jo rigtig meget strøm. Og<br />
så er der jo også lige bilerne. Folk synes det<br />
er enormt fedt med de hurtigste, største og<br />
dyreste biler. Til hva?! Jeg forstår det simpelthen<br />
ikke.<br />
Jeg så engang i fjernsynet at man har<br />
opfundet en bil det kører på luft. Hvorfor<br />
ikke begynde at producere og sælge den?<br />
Det kan godt ske den er meget dyr at fremstille<br />
osv. Men så synes jeg ærlig talt regeringen<br />
skulle spare nogle steder, for at få<br />
råd til det.<br />
Vi er simpelthen så egoistiske, selvcentrede<br />
og forkælede når vi ikke kan se konsekvenserne<br />
af det vi egentlig har gang i.<br />
/Camilla<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 7
REGNSKOVEN<br />
Et truet paradis<br />
Regnskoven er truet som aldrig<br />
før. I løbet af de seneste år er et<br />
hav af planter og dyr blevet enten<br />
udryddet eller stærkt truet. Denne<br />
negative udvikling vil fortsætte<br />
hvis nogen ikke snart tager initiativ<br />
til at gøre noget.<br />
Turen til Regnskoven<br />
Efter en lang og udmattende bustur står vi i kø<br />
foran Randers Regnskov. Kulden er bidende.<br />
Glasdørene går op og vi nærmest løber ind i<br />
den forhåbentligt varme indgangshal. Straks bliver<br />
vi mødt af en storsmilende og pædagogisk<br />
John Knudsen, biolog og guide i Randers Regnskov.<br />
Vi sætter os ned ved et lyst træbord og<br />
starter et interview.<br />
Udryddelsen<br />
”De sidste tre år er der blevet fældet 60.000<br />
km 2<br />
regnskov. Det er et problem fordi der går<br />
en masse medicin tabt, og en masse dyr dør,”<br />
siger biolog John Knudsen. P-piller, malaria- og<br />
kræftmedicin er blot nogen af de ting som er<br />
opdaget i regnskoven. ”Det er dumt, bare<br />
dumt,” siger John da interviewet kommer ind<br />
på afbrænding af regnskoven.<br />
Det en privatperson kan gøre, er at købe FSCmærket<br />
træ som er træ der er fældet i bæredygtig<br />
skov. At regnskoven bliver fældet kan have<br />
uforudsigelige konsekvenser, for ingen kan forudse<br />
hvad der vil ske. Man ved dog at det vil<br />
blive nærmest som en ørken da skovbundens<br />
tynde muldlag bliver skyllet væk og regnen<br />
hører op.<br />
”Selve regnskoven virker som sådan en stor<br />
svamp. Den laver selv mange af de skyer som<br />
damper op og regner ned igen. Det er klart når<br />
man så fjerner de træer, så kan der ikke fordampe<br />
noget op, og så kan det heller ikke regne<br />
ned igen, og så kommer der et tørt område,”<br />
forklarer John.<br />
Randers Regnskovs bidrag<br />
Der findes mange måder at bekæmpe udryddelsen<br />
af regnskoven på. Man kunne for eksempel<br />
gøre som i Costa Rica. Der har folket indset at<br />
det bedre kan betale sig at bruge regnskoven<br />
som turistattraktion i stedet for at fælde den.<br />
Regeringen kunne gøre alt regnskovstræ ulovligt<br />
at importere i stedet for at det kun er ulovligt,<br />
fældet træ der ikke er lovligt. ”Her i Randers<br />
Regnskov har vi lavet et samarbejde med<br />
en indianerstamme i Ecuador. Det vi har aftalt<br />
med dem, er at vi betaler dem penge hvert år<br />
for at deres børn kan gå i skole, men til<br />
gengæld må de ikke fælde træerne, og de må<br />
ikke gå rundt og slå dyrene ihjel,” siger John<br />
med et stolt smil på læben.<br />
Randers Regnskov er ikke blot en tropisk zoologiskhave<br />
med en helhedsoplevelse for publikum,<br />
men også en hjælp til WWF (Verdensnaturfond).<br />
Ikke nok med den førnævnte stamme i<br />
Ecuador, giver Randers Regnskov også en krone<br />
per besøgende gæst til ”Verdensnaturfonden”.<br />
De truede dyr<br />
Vi rejser os fra det selv samme bord som vi satte<br />
os ved og går ind i ”Sydamerika-kuplen”.<br />
Der er varmt, og luftfugtigheden er så høj at<br />
man nærmest kan mærke vanddråber dannes<br />
på kinden. ”Sydamerika-kuplen” er suverænt<br />
den største af de tre kupler. Den er 31.119 m 3 .<br />
Det svarer til 1.037 skibscontainere på hver 6.<br />
meter.<br />
John viser os en af de rødfodede skildpadder<br />
Regnskoven har anskaffet sig. Den er utrolig<br />
truet fordi dens kød smager meget delikat. En<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 8
af grundene til at den er truet, er også at den er<br />
let at fange. Når det har regnet og skovbunden<br />
er blød og mudret, er det bare at følge dens<br />
fodspor, og da den ikke er særlig hurtig, er den<br />
nem at fange.<br />
John fører os videre til et af de store bassiner.<br />
Her lever deres sorte piratfisk og søkøer. Vi blev<br />
lidt overraskede over at søkøerne levede sammen<br />
med piratfiskene, men John fortæller<br />
os at de sorte piratfisk kun spiser grønsager.<br />
Søkøerne er meget truede. Grunden til<br />
dette er, at de i områder de lever, sejler der<br />
også motorbåde som kan komme til at sejle<br />
hen over dem, og de kan blive beskadiget<br />
med døden til følge.<br />
Hjemturen<br />
Hele vejen hjem sad vi og tænkte over<br />
hvor vigtig regnskoven egentlig er. Alt den<br />
medicin der kan blive udryddet, hvis der<br />
ikke snart er nogen der gør noget, kan<br />
koste mange menneskeliv. Selvom regnskoven<br />
ikke er jordens<br />
Sådan kan hele regnskoven ende hvis der<br />
ikke snart bliver gjort noget<br />
”lunger” som det en gang blev påstået er den<br />
stadig utrolig vigtig. Regnskoven, med sit særprægede<br />
plante- og dyreliv, er nærmest et varemærke<br />
for visse verdensdele.<br />
Thomas Gadegård Saaby & Magnus Bjarno<br />
Thomsen<br />
Så smukt kan et stykke velbevaret regnskov<br />
se ud<br />
Søkoen er et af de dyr der er i udrydningsfare<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 9
» Jeg var kold og kynisk «<br />
HENRIK OLSEN, 36 år og bjergbestigeren<br />
der ville gøre det umulige. Med udsigterne til -<br />
50 grader og vindstød der måler op til 150 km i<br />
timen, og ikke mindst en dødelig tynd luft, drog<br />
Henrik af sted for at bestige verdens højeste bjerg,<br />
Mount Everest. Efter 1? års træning både psykisk<br />
og fysisk, var en 12 kg tungere og en endnu mere<br />
målbevidst Henrik klar. De ekstra kg skulle gøre<br />
ham i stand til at kunne overleve verdens mest<br />
barske natur, med kun få måltider om dagen. ”Jeg<br />
er en stædig satan,” antyder Henrik og tilføjer ”<br />
Min familie og venner ved at når jeg sætter mig<br />
noget for så fuldfører jeg det. Han har før været<br />
villig til at droppe alt dvs. hus, møbler, jobbet og<br />
kæresten, for at komme på højskole. ” For nogen<br />
virker det som et meget tåbelig foretagende, men<br />
jeg havde kun ét i hovedet at følge min drøm,” forklare<br />
han.<br />
CIRKA 11 forskellige nationer var repræsenteret i<br />
den barske kamp mod elementerne på Mount<br />
Everest, d. 30 marts da vi tog af sted. Han var den<br />
eneste dansker på holdet, men alle med samme<br />
drøm. Han var afklaret om at han sagtens kunne<br />
dø, i løbet af de næste måneder. ” Hvis man tænker<br />
på man kan dø, kan man jo ligeså godt trække<br />
dynen op over hovedet og blive hjemme.” Han<br />
havde sat sig mange delmål og han voksede mentalt<br />
med opgaverne dvs. mindre bjerge.<br />
HAN LAGDE MERE OG MERE bjerg bag sig, og<br />
fandt sig selv på den sidste vej mod toppen. For<br />
at overleve bar han 5 lag tøj og en varm termokande<br />
under jakken. Det var livs nødvendigt at have<br />
noget varmt at drikke. ” Når man bliver udsat for de<br />
ekstremer, udvikler man flere røde blodlegemer og<br />
får mere ilt i blodet. Men samtidigt bliver blodet<br />
tykkere og kan ikke komme ud i fingre og tæer,”<br />
forklarer Henrik der er velinformeret. ” Uden varmt<br />
at drikke risikere du forfrysninger.” Han har selv<br />
oplevet en kammerat få skåret fingre og tæer af.<br />
Han har også selv haft forfrysninger men ikke nogle<br />
der gav varige mén.<br />
”Naturen er uberegnelig, og ingen kan på nogen<br />
måde kontrollere den,” beretter Henrik og han har<br />
fuldt ud respekt for naturen, ” Man er en ubetydelig<br />
lille faktor, i elementernes vold.” Og naturen<br />
har taget sine ofre og det har Henrik oplevet ” Ja<br />
massere gange,” siger han med vemod i stemmen.<br />
HAN SÅ DEM DØ, og da vi spurgte hvordan han<br />
havde taklet det svarede han: ” Jeg var kold og<br />
kynisk og jeg var tvunget til at tænke. Det er ham og<br />
ikke mig, jeg må komme videre. Han var selv afklaret<br />
med at han kunne dø, og hvis det havde været mig<br />
havde han tænkt det samme.” Ved den sidste lejr<br />
nær toppen, var 20 mand reduceret til 11, de 9<br />
andre havde ikke mod til at fortsætte.<br />
2 var døde og der var nu kun 9 modige mænd på<br />
toppen. De havde kæmpet en sej kamp, og nu følte<br />
han sig pludselig: ” Tom og rastløs,” Han havde<br />
nået sit mål og nu kunne han se tilbage på 1? år<br />
med sejre og nederlag, mentalt og fysisk.<br />
” MIT NYE MÅL ER,” sagde Henrik og stoppede<br />
sin talestrøm ” At komme ud i rummet og se stjernerne<br />
tæt på.” vi er meget overraskede over denne<br />
nye drøm, men mon ikke han fuldfører den?<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 10<br />
Anne og Line B
ÅRSTIDERNE<br />
- en hyldest<br />
Foråret er der hvor sneen smelter, og det<br />
begynder at blive lunt udenfor. Der kommer<br />
flotte nye lysegrønne blade på træerne<br />
og blomsterne springer op af jorden. Det er<br />
også i foråret fuglene begynder at synge i<br />
det danske land og folk går og forelsker sig.<br />
Vi begynder at tage noget af alt vores overtøj<br />
af og begynder at nyde at sommeren<br />
snart kommer. Der kommer frugter på mange<br />
træer og bær på buskene.<br />
Efteråret om efteråret visner bladene på<br />
træerne, og det begynder så småt at blive<br />
koldere. Blæsten kommer og tager bladene<br />
med i vinden, og det rusker i træernes kroner.<br />
Man tænder fyrfadslys indenfor, og<br />
begynder så småt at have ild i brændeovnen.<br />
Mange af dagene i efteråret består af<br />
regn og blæst. Vi begynder at tage halstørklæder,<br />
huer, handsker og andet overtøj<br />
på for at kunne holde varmen.<br />
Vinter Om vinteren kommer der sne på<br />
vejene. Bus og tog er forsinket, og folk går<br />
og ser frem til at det snart bliver juleaften.<br />
Der bliver leget snekamp, og der bliver kælket.<br />
Vi får varmt kakao og sidder og hygger<br />
indenfor med fyrfadslys og tændt brændeovn.<br />
Folk går rundt med store jakker og<br />
trøjer, mens de faktisk stadig fryser, fordi det<br />
er så bidende koldt. Vi kommer ind i et nytår,<br />
og ser frem til det næste der vil komme.<br />
Sommer Sol, sommer, bare overkroppe og<br />
ture til stranden. Vi får os en os en is og<br />
smiler fordi solen er fremme. Går lange ture<br />
i den smukke natur. Vi tager i sommerhus<br />
og på camping. Bader ved stranden<br />
og hygger os til grillfest med venner og<br />
familien. Vi solbader på stranden og<br />
hjemme i haverne. Vi leger vandkamp<br />
og holder en lang sommerferie. Vi tager<br />
til dvs. festivaler og hygger os med vennerne.<br />
Anja Christensen &<br />
Caroline Hessner Filbert<br />
Foto<br />
Caroline H. Filbert<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 11
BT-brev<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 12
Hands on - prøv selv<br />
Af UU-vejleder Jette<br />
Melchiorsen<br />
Hvad skal pizzaen koste? Der regnes og regnes.<br />
Kiloprisen på skinkestrimler og champignoner<br />
skal fordeles pr pizza.<br />
En gruppe elever fra 6. klasse har travlt med lommeregneren.<br />
I en anden gruppe sidder de kreative hoveder,<br />
der skal laves slogan og tegnes flotte plakater,<br />
der kan friste kunderne til at købe et stykke pizza til<br />
frokost. 6. klasse er jobsnusere på Skanderborg Handelsskole.<br />
I dag er der uddannelsesdag med nogle af<br />
handelsskolens fag som indkøb, marketing, salg. I<br />
morgen omsættes teorien til praksis – nemlig fremstilling<br />
og salg af pizzaer fra skolens kantine til handelsskolens<br />
elever. Kan varen afsættes? Bliver det fortjeneste<br />
eller tab? Konkurrencen er hård.<br />
Er det uddannelsesvejledning?<br />
Ja, det er et af de første små skridt, der skal sætte<br />
eleverne i stand til at vælge en ungdomsuddannelse i<br />
slutningen af 9. klasse.<br />
Meget kan de lære ved at snakke, lytte læse, men det<br />
er også vigtigt at prøve selv – mærke lugten i bageriet.<br />
Derfor er 6. klasse på besøg på Skanderborg Handelsskole<br />
som jobsnusere. Et formål med besøget er<br />
bl.a. at give en bevidsthed om forbindelsen mellem<br />
uddannelse og job.<br />
I 8. klasse gælder besøget måske en teknisk skole for<br />
at finde ud af, hvad der er en erhvervsuddannelse og<br />
hvad der er en gymnasial uddannelse.<br />
For 9. klasse nærmer valget sig. De fleste elever har i<br />
løbet af efteråret været nogle dage på præsentationskursus<br />
på en ungdomsuddannelse, de selv har<br />
valgt. Fra evalueringerne af kurserne ved vi, at de fleste<br />
elever får et godt udbytte af besøgene. Mange<br />
bliver bekræftet i, at det er et rigtigt valg for dem,<br />
andre at det ikke er. Eleverne er meget hurtige til at<br />
screene en skole for at finde ud af, hvordan kulturen<br />
er på stedet, hvordan de andre elever ser ud, om der<br />
er ”gode” lærere osv.<br />
Besøg på uddannelsessteder er ét af de vejledningsværktøjer,<br />
vi bruger, andre kan være virksomhedsbesøg<br />
og praktik.<br />
Det er også vigtigt at snakke med forældre, ældre<br />
søskende, kammerater, lærere og hvem der ellers kender<br />
den unge, om hvad de laver, hvad de tror, der kan<br />
være en mulighed for den unge.<br />
Som vejleder kan jeg forhåbentlig være en katalysator<br />
i processen, en der kan formidle viden om forskellige<br />
uddannelser, og de muligheder en uddannelse giver.<br />
KEND DIN KOMMUNE<br />
8. klasse har i forbindelse med geografiundervisningen<br />
arbejdet med skolebibliotekets planche<br />
”Kend din kommune”. Planchen gennemgår<br />
i korte træk overgangen til den nye stor-<br />
kommune, Skanderborg. Vi bringer her et par<br />
billeder. Planchen er stadig at finde på skolen.<br />
MS<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 13
Holberg kan læses, Holberg kan<br />
spilles, Holberg kan forstås<br />
Jeg kan ikke erindre alt hvad jeg hørte, men det ved jeg, at<br />
han bl.a. sagde at jorden var rund.<br />
Af Ida Gram Junge<br />
Holberg spillede hovedrollen<br />
i stykket om Marie Grubbe<br />
som de store klasser oplevede<br />
i september og som dette blad<br />
skrev om i oktober.<br />
Men ellers kender vi jo mest<br />
Holberg fra de stykker som<br />
han selv skrev for de københavnske<br />
teatre i årene 1622-<br />
1629. Det var det første rigtige<br />
teater der var i Danmark.<br />
Ak, mit hjerte, sig for min skyld at den er flak<br />
Og folk grinede. Og det gør folk<br />
stadig hvis de går i teatret for<br />
at se Holberg.<br />
Holberg hører til den meget<br />
omtalte kanon i dansk litteratur.<br />
Kan det passe at børn på 13 -<br />
15år skal udsættes for sprog<br />
der blev skrevet for næsten 400<br />
år siden?<br />
Ja, det kan det, og ind imellem<br />
kan også de grine af hans<br />
replikker. Især hvis man skal stå<br />
på en scene og sige linjerne<br />
udenad. Der skal øves meget<br />
for at det lyder helt rigtigt, men<br />
så bliver det også sjovt, ikke<br />
mindst hvis der er frit slag på<br />
omklædningshylderne.<br />
8.x prøvede kræfter med et<br />
af de meget kendte stykker,<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 14
Han beviste også at jorden er rund. Nej, nej, jeg må dog le min mave itu. Jorden<br />
er jo flak som en pandekage.<br />
Erasmus Montanus, i en periode<br />
i oktober. På forhånd var<br />
det bestemt at forløbet skulle<br />
holdes inden for klassens<br />
rammer, d.v.s. uden publikum<br />
andet end os selv. Procesdrama<br />
hedder metoden.<br />
Det fratog alle en hel del<br />
stress og betænkeligheder.<br />
Mange ord og vendinger er<br />
fremmede for os i dag, men<br />
indholdet er meget ligetil:<br />
Der er altid nogen der bliver<br />
”pillet ned” når de kommer<br />
for højt op i luftlagene som<br />
fx Erasmus Montanus som<br />
helt bestemt troede på at<br />
jorden er rund. Han blev klogere:<br />
”Jorden er flak”.<br />
Han må kun have sagt det af skæmt<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 15
Højbo år 20<strong>06</strong><br />
Endnu engang lykkedes det at få etableret et<br />
rigtigt samfund midt i skolen. Et samfund<br />
med produktion, med løn, med skatter, med<br />
miljøbøder. Nogle oplevede konkursen bitre<br />
slag, andre ekspanderede og ansatte nye folk.<br />
Indkøbscentralen løb om kap med tiden og havde<br />
tjek på alt. Der var kamp om borgmesterposten<br />
med 7 kandidater. Vi har den glæde at<br />
kunne trykke en af kandidaternes valgtale. Desværre<br />
blev denne kandidat ikke borgmester da<br />
andre gik i forbund.<br />
Der var vild stress og der var døde perioder,<br />
men det var aldrig kedeligt. Også den store<br />
Bolchepigerne i dyb, dyb koncentration<br />
Happy Ninja tænder op under olien<br />
aften hvor forældre kom og kikkede på og nød<br />
godt af produktionen, blev festlig og hyggelig.<br />
Knap så hyggelig var ”Storoprydningsdag” fredag.<br />
Men afslutningen blev alligevel mindeværdig<br />
idet Højbys TV-station leverede en halv<br />
times rigtig god underholdning der på fornem<br />
vis gav et portræt af ugen så alle kunne fornemme<br />
hvad der var foregået andre steder<br />
mens man selv havde travlt i køkken eller værksteder.<br />
Skolen ligner nu sig selv. Billederne fra en travl<br />
uge kan man se på<br />
www.hoejboskolen.dk.<br />
Mark drejer smukke og populære skåle<br />
Lampepigerne placerer en væge i et lys<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 16
Rune gør sig umage med skilte til Hawaii<br />
drinks<br />
VALGTALE<br />
Af borgmesterkandidat<br />
Oliver Sindberg<br />
Det handler ikke om hvad byen Højby kan gøre<br />
for jer, men hvad I kan gøre for byen. En Pragtfuld<br />
uge havde jeg forestillet mig med jer alle<br />
sammen. Og jeg håber at I har forestillet jer det<br />
samme.<br />
At vælge borgmester er ofte svært, og især hvis<br />
det er blandt skolekammerater. Men ind imellem<br />
må man gøre det man føler er rigtigst. Rigtigst<br />
for byen, men mest for jer selv.<br />
Mine mål for Højby er skabe et godt og fornuftigt<br />
samfund med mange gode og glade borgere<br />
og arbejdere. Jeg vil stå for at der hele tiden<br />
er noget at lave i vor lille by.<br />
Så arbejdsløsheden bliver dæmpet, men hvad<br />
med lønningerne? Jeg kan kun være med til at<br />
Anders tager endnu et hvil inden de små<br />
kommer og veksler penge igen<br />
bestemme skatterne, og hvor meget den enkelte<br />
virksomheder skalbetale. Men jeg lover at jeg<br />
gør alt hvad jeg kan for at det skal blive gode<br />
og rimelige lønninger.<br />
Hvert lille problem i Højby vil jeg gøre hvad jeg<br />
kan for at opløse det. Jeg lover at jeg er på<br />
pletten hvis jeg får oplysninger om et problem.<br />
Da jeg var lille, var Højby en sensation. Lige fra<br />
velsmagende bolcher til Drink Baren for ikke at<br />
nævne den pragtfulde mad. Det var et hit. Vi<br />
kan gøre det igen. Vi kan lave Højby bedre endnu,<br />
hvis blot vi træffer det rigtige valg. I skal<br />
vide at jeg altid er der for jer.<br />
STEM PA MIG.<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 17
1. klasses forfattere<br />
I 1. klasse skriver børnene historier i massevis.<br />
Ja, det gjorde de allerede i 0. klasse. De<br />
skriver nemlig børnestavning. Det betyder, at<br />
barnet skriver på det trin, de er på lige nu .<br />
Jeg har som læsevejleder fulgt 1. klasse og<br />
deres udvikling som ”forfattere”.<br />
Børnestavning er baseret på disse grundlæggende<br />
regler:<br />
• at børnene ikke skal tænke på at stave<br />
rigtigt som voksne<br />
• at børnene med det samme kan skrive<br />
alt, hvad de har lyst til.<br />
• at der er intet, der hedder stav fejl.<br />
• at børnene bare skal skrive de lyde, de<br />
kan høre eller kender i forvejen.<br />
• at man ikke behøver kunne læse det hele<br />
med det samme, det kommer efterhånden.<br />
• at de voksne ikke altid er lige så gode til<br />
at læse børnestavning, som barnet selv.<br />
• at det er den hurtigste måde at lære at<br />
voksenstave på.<br />
Børnestavningen bygger på sprogforsker<br />
Jørgen Frosts teorier om børns staveudvikling<br />
og hjerneforsker Kjeld Fredens tanker<br />
om læring.<br />
Erfaringer med at børnestave er gode. Ved<br />
at børnestave forholder barnet sig aktivt til<br />
at danne skriftsprog, og det har en positiv<br />
virkning på børnenes læsning.<br />
Når man konsekvent bruger børnestavning,<br />
viser det sig, at børnene bliver meget moti-<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 18
verede for at skrive, og at de meget hurtigere<br />
udvikler en sikker retstavning.<br />
Skriveblokering forsvinder, børnene skriver i<br />
mængdevis af historier, og hvert barn skriver<br />
på sit udviklingsniveau.<br />
I får et par eksempler på historier fra 1B.<br />
Et af efterårets P-fagshold har arbejdet<br />
med tegneserier.<br />
Elevernes produkter er i øjeblikket udstillet<br />
i skolebiblioteket.<br />
Højbonyt har fået lov at vise et par stykker<br />
hér:<br />
Tegneserier<br />
Der er skrevet mange flere, og der er vist<br />
rigtig mange på vej endnu. Fantasien fejler<br />
ikke noget, og lysten forsvinder forhåbentlig<br />
heller ikke.<br />
Hanne Christensen.<br />
Lærer og læsevejleder.<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 19
Dengang i oktober på<br />
ruten omkring Hørning<br />
Tekst og foto:Ida Gram Junge<br />
Motionsløbet finder altid sted dagen<br />
efter Højbonyt udkommer i efteråret.<br />
Derfor mærkes denne begivenhed sjældent.<br />
En skam, for dette løb har mange års historie<br />
på bagen. Alle de elever der går på skolen<br />
nu, har altid kendt dette arrangement.<br />
En fridag for lektier og skolearbejde, en<br />
arbejdsdag for hjertet.<br />
Der er mange grunde til at vi laver en lille<br />
reportage fra løbet: Det var en smuk dag,<br />
solen skinnede, en smule dis lå ud over landskabet.<br />
Eleverne var i godt humør og smilede<br />
beredvilligt til den cyklende fotograf.<br />
Nogle stillede sig endda op til gruppefotos.<br />
For mange drejede det sig om at gå i et<br />
roligt tempo hvor man samtidig kunne<br />
snakke om alt muligt.<br />
En del seriøse løbere var der dog også. De<br />
løb for at få en god tid. For at vinde over<br />
sig selv. For at komme i bedre<br />
form.<br />
Det er jo det løbet handler om: at finde ud<br />
af at det er rart at røre sig. Hvis det kun bliver<br />
til denne ene dag om året, har det selvfølgelig<br />
ringe betydning i motionsregnskabet.<br />
Men hvis denne dag kan minde børn<br />
(og voksne) om at det at røre sig er godt og<br />
sjovt, og at naturen er smuk på hjemegnen,<br />
så kan det godt betale sig at holde traditionen<br />
ved lige og at skrive om det så budskabet<br />
bliver spredt for alle vinde i Hørning.<br />
Der er smukt derude på ruten omkring Hørning.<br />
Det er udfordrende at tage den lange<br />
rute. Det er hyggeligt at tage den korte. Vi<br />
sætter kryds i kalenderen for næste tur i<br />
oktober 2007.<br />
HØJBONYT • december 20<strong>06</strong> • SIDE 20