Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
især storbyernes skadelige indvirkning på menneskeslægten. Folkesundheden<br />
blev i løbet <strong>af</strong> 1700-tallet i-tale-sat og staten etablerede sygehuse og<br />
anvendte øgede ressourcer på sygdoms- og sundhedsområdet.<br />
Etnologen Signe Mellemgaard(1992) skriver, at det, der skete i slutningen<br />
<strong>af</strong> 1700-tallet, var opbyggelsen <strong>af</strong> en diskurs, ikke - som det umiddelbart så<br />
ud - at problemerne i sig selv trådte frem og <strong>for</strong>drede at blive løst. Diskursen<br />
indebar en erkendelse <strong>af</strong> sundhedsproblemet, en erkendelse <strong>af</strong>, at<br />
sundhedstilstanden var tilgængelig <strong>for</strong> menneskelig påvirkning, og en erkendelse<br />
<strong>af</strong>, at sundhedsvæsenet var en statslig opgave.‘Forebyggelse’ bliver<br />
således et nyt område <strong>for</strong> lægerne, der før ‘blot’ havde til opgave at<br />
helbrede de syge; således var det medicinernes opgave at drage omsorg<br />
<strong>for</strong> monarkens undersåtter.<br />
Idehistorikerne Lars-Henrik Schmidt og Jens Erik Kristensen(1986) skriver,<br />
at det er udtryk <strong>for</strong> en befolkningsomsorg, som ikke alene er begrundet i en<br />
bestemt statsraison, men tillige i et bestemt ordensprojekt, der gjorde befolkningernes<br />
biologiske eksistens og konkrete livsførelse til et anliggende<br />
<strong>for</strong> ordensmagten og politiet som dennes primære apparat. Da civilisationen<br />
og den tiltagende sammentrængning i byer var skadelig og sygelig <strong>for</strong> menneskene,<br />
måtte medicinen som <strong>for</strong>valtningsvidenskab træde til, og dette<br />
skulle gøres vha detaljerede love og <strong>for</strong>eskrifter <strong>for</strong> livsførelsen. 91<br />
Således var sundhed, <strong>for</strong>ebyggelse og konkrete påpegninger <strong>af</strong> specifikke<br />
tiltag kommet på dagsordenen, og det var i sær de ‘større Stæder’, der var<br />
udsatte. Dilemmaet var, som Frakenau også påpegede det, at byerne var et<br />
‘nødvendigt Onde’ og netop det betød, at man var nødt til at oplyse om,<br />
hvilke <strong>for</strong>holdsregler byen og dens beboere skulle tage. Naturromantikken<br />
var central <strong>for</strong> lægerne, som i én <strong>for</strong>stand i høje vendinger roste livet ude<br />
på landet, men samtidig mente, at civilisationen, uddannelsesinstitutionerne,<br />
og fremtiden trods alt lå i byerne. Således var det lægernes opgave, at<br />
få dette paradoks løst.<br />
Dette er baggrunden <strong>for</strong>, at Rasmus Frankenau skriver en håndbog med<br />
instruktion til både embedsmænd og borgere om de midler, der skal til <strong>for</strong> at<br />
komme nogle <strong>af</strong> i sær de ‘store Stæders’ problemer til livs, og her især om,<br />
hvordan de offentlige <strong>for</strong>anstaltninger skal styrkes. Det ‘Onde’ skulle nødvendigvis<br />
i-tale-sættes og erkendes, før man aktivt kunne sætte ind med<br />
bekæmpelsesmidler. Det var i denne sammenhæng ikke kun et spørgsmål<br />
om abstrakt at erkende byen som ‘Ond’ , men derimod tillige at definere<br />
91 Schmidt/Kristensen(1986)<br />
75