Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Det var en <strong>for</strong> denne periode ret fri <strong>for</strong>fatning, men <strong>Dansk</strong>e Kancelli eller<br />
kongen skulle godkende kommunens budget og ansættelse <strong>af</strong> embedsmænd,<br />
og var der uenighed mellem kommunalbestyrelses to <strong>af</strong>delinger, tr<strong>af</strong><br />
<strong>Dansk</strong>e Kancelliet -der efter 1848 blev til Indenrigsministeriet- <strong>af</strong>gørelsen.<br />
Både valgret og valgbarhed til borgerrepræsentationen var begrænset;<br />
halvdelen <strong>af</strong> de 36 Borgerrepræsentanter skulle være grundejere, og som<br />
vælger skulle du eje ejendom over en vis størrelse, eller betale mindst fem<br />
‘portioner Næringsskat’- <strong>for</strong> ikke at nævne at du selvfølgelig skulle være<br />
mand og over 30 år. Det betød at det reelt kun var 1,6 % <strong>af</strong> Københavns<br />
indbyggere, der var valgbare eller havde valgret.<br />
Efter det første valg i 1840 bestod Borgerrepræsentationen <strong>af</strong> 14 håndværkere/fabrikanter,<br />
16 handlende/<strong>for</strong>retningsmænd og 6 fra den ‘nye’ borgerklasse;<br />
dvs mænd som ikke drev borgerlig næring, men som havde løst<br />
borgerskab <strong>for</strong> at opnå valgbarhed og valgret. Det var bl.a professorer fra<br />
universitetet som Orla Lehmann, og kancellisekretær Tage Algreen-Ussing.<br />
Borgerrepræsentanterne holdt møde én gang om ugen og <strong>for</strong>samlingen var<br />
beslutningsdygtig, når 2/3 var til stede. Møderne var i starten ikke offentlige,<br />
men der blev taget referat til ‘Borgerrepræsentations Forhandlingsprotokollen’(BRF)<br />
- en kilde jeg gennem <strong>af</strong>handlingen gør flittigt brug <strong>af</strong>. Til<br />
behandling <strong>af</strong> konkrete sager nedsatte kommunalbestyrelsen ofte en ‘Combineret<br />
Comitée’ dvs et fællesudvalg med deltagere både fra Magistrat og<br />
Borgerrepræsentation.<br />
Kommunalbestyrelsen <strong>for</strong>valtede byens indtægter, som kom fra en lang<br />
række specifikke navngivne skatter og <strong>af</strong>gifter 73 , men med nutidige øjne var<br />
skattetrykket lavt og udgifterne ikke større end at budgettet balancerede.<br />
Byen havde der<strong>for</strong> ingen gæld, men derimod en lille <strong>for</strong>mue. Men i perioden<br />
1840-60 stiger mængden <strong>af</strong> kommunale initiativer kr<strong>af</strong>tigt og omkring 1850<br />
stifter kommunen gæld både til Over<strong>for</strong>mynderiet og Nationalbanken. 74<br />
København var i 1840'erne en central by i Norden. Det var en livlig handelsby<br />
beliggende ved en vigtig vandvej, men arealmæssigt var byen ikke<br />
ret stor, da den som hovedstad og dermed residensstad <strong>for</strong> den enevældige<br />
konge, stadigvæk var en militær fæstning med byporte, volde, voldgrave<br />
og demarkationslinie. 75 Disse <strong>for</strong>hold satte helt konkret nogle arealmæssige<br />
73<br />
F.eks. Grundskat, Næringskat, Fattigskat, Brolægningsskat, vandskat, vægterskat,<br />
vielsespenge, gebyr <strong>for</strong> borgerskab mfl.<br />
74<br />
Christensen, V, (1912)<br />
75<br />
Demarkationslinien omkring København betød, at militæret satte strenge<br />
restriktioner på byggeri opført på arealet fra voldene og ud til Jagtvej/ Falkonér<br />
69