Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
På faget‘Teknisk Hygiejne’ ved Polyteknisk Læreanstalt, var der også siden<br />
århundredeskiftet kontinuerligt kommet nye <strong>for</strong>elæsningsemner ind i undervisningen<br />
og jeg vil kort skitsere nogle <strong>af</strong> ændringerne. Fra 1906 underviste<br />
man som tidligere i ‘Vand<strong>for</strong>syning og Kloak’, i ‘Ventilation’ , men havde fået<br />
et nyt fag:‘Affaldsstoffer’. ‘Vand<strong>for</strong>syning og Kloak’ var primært et regne- og<br />
dimensioneringsfag hvor der var <strong>for</strong>elæsninger som:‘Detailkonstruktion <strong>af</strong><br />
glacerede Rør, Betonledninger..’,‘Konstruktion <strong>af</strong> Overfald, <strong>Ud</strong>løb, dykkede<br />
Ledninger’, ‘Bestemmelser <strong>af</strong> Regnmængder’, ‘Beregning <strong>af</strong> kloakledningers<br />
Dimensioner, Overflader’, ‘Skyldning og ventilation’. I faget ‘Affaldstoffer’<br />
tog man sig <strong>af</strong> de mere ‘tørre’ systemer, men man stoppede med at <strong>for</strong>læse<br />
om f.eks Liernursystemet. Man underviste i ‘Overrisling og Septitanke’,<br />
‘Kontinuerte Filtre’, ‘Faste Affaldsstoffer, Gruber og Tønder’,‘Jord, Aske<br />
og Tørveklosetter’ ,‘Fækaliers gødningværdi’, og man var tillige på ekskursion<br />
til Latrinstationen, til lossepladser, <strong>for</strong>brændingsanstalter mm. Det var<br />
også i dette fag, man underviste i ‘Vandløbs selvrensning. Mekanisk, Kemisk<br />
og Biologisk rensning’, og det var her man fra 1913 <strong>for</strong>læste om ‘biologisk<br />
Rensning og Rensningsanlæg’ og ‘Fremstilling <strong>af</strong> kunstgødning’.<br />
Fra 1915 tilføjes nye emner som:‘ Flora og fauna i <strong>for</strong>urenet Vandløb’, ‘Recipientkontrol’<br />
og i 1918 er der specialkursus i ‘Slammets egenskaber’,<br />
‘Slambehandling: Anvendelse som gødning, <strong>af</strong>brænding, aktiveret Slam..’. I<br />
1918 kommer der <strong>for</strong>elæsninger som:‘Rensning <strong>af</strong> Industri<strong>af</strong>løb’, i 1921<br />
'Badeanstalters Placering’, og i 1925 er der bl.a <strong>for</strong>elæsninger om ‘Zoologiske<br />
Samling fra Lyngby Aa’, ‘Afløb fra Garverier, Bryggerier, Sukkerfabrikker,<br />
Slagterier,..’ ligesom man også <strong>for</strong>elæser over ‘Spildevandsreguleringens<br />
Historie.’<br />
Således er der tydeligevis sammenhænge mellem, hvad man diskuterer i<br />
pressen, i borgerrepræsentationen, blandt <strong>af</strong>delingsingeniører og embedslæger,<br />
hvad man undersøger på laboratorier, hvad man underviser ingeniørene<br />
i. osv. Selv om jeg ikke i perioden 1900-1930 har været dybt nede i de<br />
konkrete argumenter og specifikke undersøgelsesmetoder, så ses der, ligesom<br />
ved kloakdiskussionerne i 1850'erne og 1890'erne, et sammenspil<br />
mellem mulige argumenter, undersøgelser og løsninger.<br />
Naturvidenskabelige undersøgelsesmetoder og kemiske gifte<br />
Ifølge Bent Jensen(1996), skal vi helt frem til 1950'erne før diskussionerne<br />
om ‘de salte vande’ ikke længere primært drejer sig om det umiddelbare<br />
lokale sundhedsskadelige, men hvor udløbsproblemerne <strong>for</strong> alvor sættes<br />
ind i en større kontekst, og hvor man begynder at se spildevandet som en<br />
trussel <strong>for</strong> havmiljøet.<br />
263