Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ve opfattet som ufrit.<br />
Lægerne var i midten <strong>af</strong> 1800-tallet i en ny situation, hvor de skulle overbevise<br />
en række <strong>af</strong> ‘Mænd i praktiske Livsstillinger’ og ikke længere ‘kun’ <strong>Dansk</strong>e<br />
Kancelli eller Kongen. Engberg(1998) skriver bl.a om 1850'ernes diskussioner<br />
i Landstinget op til vedtagelsen <strong>af</strong> ‘Lov om Sundhedsvedtægter’,<br />
og han fremhæver, at de nationalliberale var på vagt over<strong>for</strong> alle <strong>for</strong>mer <strong>for</strong><br />
lovgivning, at man frygtede et ‘lægediktatur’, samt alvorlige krænkelser <strong>af</strong><br />
ejendomsretten og den personlige frihed. Det var bystyret i fællesskab, der<br />
skulle etablere den nye <strong>for</strong>m <strong>for</strong> <strong>for</strong>ebyggelse og orden, og som jeg pegede<br />
på i kapitel 3, 4 og 5, så <strong>for</strong>slår de fleste her, at det skal <strong>for</strong>egå vha <strong>for</strong>nuftige<br />
sanitære tekniske <strong>for</strong>anstaltninger, der både hjælper den enkelte, erhvervslivet,<br />
sundheden osv, og mindst muligt har karakter <strong>af</strong> påbud ovenfra.<br />
Kendetegnende er dog, at der er mange direkte henvisninger til videnskaberne<br />
og de muligheder disse ‘videnskaber’ har <strong>for</strong> at ud<strong>for</strong>ske og <strong>for</strong>bedre<br />
en række <strong>for</strong>hold. Argumenter <strong>af</strong> denne art finder jeg er centrale og mere<br />
og mere tidstypiske <strong>for</strong> denne periode. Om den interesse ‘Hygiejnen’ fik i<br />
Danmark fra 1850'erne og frem, således skyldtes en rationel <strong>for</strong>midling <strong>af</strong><br />
en blomstrende videnskabelig indsats fra lægernes side eller om det mere<br />
skyldes enkeltstående konkrete eksempler på et effektivt samspil mellem<br />
administrative og sagkyndige myndigheder, er tidligere blevet diskuteret.<br />
Blomquist (1996) 251 , påpeger, at meget få læger fik adgang til ‘Videnskabernes<br />
Selskab’ 252 , og bruger dette til at understrege, at lægerne selv måtte<br />
kæmpe <strong>for</strong> videnskabelig anerkendelse og dette først ændrede sig med det<br />
bakteriologiske gennembrud i 1890'erne.<br />
Jeg er enig i, at det tydeligvis <strong>for</strong> lægerne var en kamp, at komme igennem<br />
med det de selv anså <strong>for</strong> at være deres re<strong>for</strong>mer og at de i denne kamp<br />
brugte en lang række <strong>af</strong> kvalifikationer. De veluddannede læger og<br />
cand.polytter jeg har citeret i de <strong>for</strong>egående kapitler, ligesom dem der følger<br />
i de næste, var ikke ‘bare’ videnskabsmænd. De hørte til det dannede<br />
borgerskab, var ‘lærde’, og <strong>for</strong>måede gennem skrift, tale og undersøgelser<br />
at fremme deres sag. De var berejste, initiativrige, de dannede nye selskaber,<br />
lavede kongresser og nye tidsskrifter. De havde retorisk og politisk<br />
251 Petersen, N/Blomquist, H(1996) Sundhed, Byrokrati, Politik.<br />
252<br />
‘Videnskabernes Selskab’blev stiftet i 1742 og bestod <strong>af</strong> historie, matematik,<br />
fysik og filosofi.<br />
159