Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
denskabsmænd’, 30 ‘Handlende’, 20 ‘Fabrikanter og Professionister’, 18<br />
‘Godseiere og Landmænd’, 17 ‘Militaire’, 17 ‘Pharmaceuter’, og restgruppe<br />
på 82 betegnet ‘Andre’. Selv Kong Frd. VII,‘ viste Congressen opmærksomhed<br />
ved at møde op og overvære dele <strong>af</strong> diskussionerne’ , og han fik<br />
disse ord med på vejen:<br />
“ Allernaadigste Konge! ...De har, ved at möde her i Dag, <strong>for</strong> at overvære<br />
vore Forhandlinger, paatrykt denne Sag Præget <strong>af</strong> Deres Kongelige<br />
Deltagelse. Deres Majestæt har <strong>for</strong>öget den Taknemmelighed,<br />
som enhver Mand föle <strong>for</strong> den Fyrste, der styrker de Bestræbelser,<br />
som udgaa fra Mænd, der önske at fremme Folkenes Velvære.” 205<br />
At man inviterer bredt til netop denne kongres, kan skyldes flere faktorer:<br />
Dels en mere generel begyndende demokratiseringsproces, der var startet<br />
med Københavns bystyre fra 1840 og <strong>for</strong>tsat med <strong>af</strong>viklingen <strong>af</strong> Enevælden<br />
og med Grundloven i 1849; dels den skuffelse som flere <strong>af</strong> lægerne, navnlig<br />
dem der efterfølgende kalder sig ‘Hygieinikerne’, giver udtryk <strong>for</strong> mht beslutninger<br />
om f.eks at etablere et kloaksystem uden tilslutning <strong>af</strong> WC ; et<br />
såkaldt ‘ufuldstændigt system’. 206 Man ville gerne, som jeg også påpegede i<br />
kapitel 4 og 5, påny sætte gang i denne debat, ligesom man også fokuserede<br />
på en række andre emner, der kom ind under betegnelsen ‘Hygiejne’,<br />
og som <strong>af</strong> flere senere er blevet betegnet ‘socialhygiejne’. 207<br />
Den ‘Hygiejniske Sag’ og at ‘paavirke Opinionen’<br />
Det var den ‘Hygiejniske Sag’, der skulle styrkes og den anden arrangør,<br />
Professor Emil Hornemann, udtrykker i sin indledende tale, at kongressen<br />
ikke direkte har et videnskabeligt sigte:<br />
“Sagen selv er altsaa Congressens egentlige Indhold; det er det, vi<br />
haabe, at Congressen vil og skal udrette. Vi have i den Henseende<br />
ikke gjort os nogen Illusion(...) Vi vide meget vel, at större Forsamlinger,<br />
som denne, ikke levere noget strengt videnskabeligt <strong>Ud</strong>bytte;<br />
det er Noget, der ikke kan <strong>for</strong>dres og ikke præsteres. Hvad der derimod<br />
kan udrettes her, det er, at man kan paavirke Opinionen, den<br />
almindelige Mening, at man kan paavirke Administrationen.(...)Vi<br />
troe, at Enhver vil indrømme, at de Spørgsmaal, vi ere blevne enige<br />
205<br />
Ibid, s. 296<br />
206<br />
Se kapitel 3, 4 og 5.<br />
207<br />
Schmidt/Kristensen (1986)<br />
137