Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
Ud af røret? - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
på, og nogle giver Colding skylden <strong>for</strong>, at København ikke fik det <strong>for</strong> denne<br />
tidsperiode meget visionære ‘fuldstændige’ kloaksystem. 159 Jens Peter Hilden<br />
skriver i sin bog ‘Skrald, Storby og Miljø’, at det må skyldes, at Colding<br />
<strong>af</strong> Overpræsident Michael Lange nok allerede her i 1855 var blevet lovet en<br />
fast embedsmandsstilling som Københavns første Stadsingeniør; en post<br />
Colding tiltræder i 1858. Dette skulle så være grunden til, at han pludselig<br />
talte imod den store kloakplan. Andre mener, at det kunne skyldes, at den<br />
oprindelige visionære plan fra 1853 - den med W.C. pumper og udløb til<br />
Amager Strand - i første omgang var ud<strong>for</strong>met <strong>af</strong> Lindberg, til hvem Colding<br />
havde et anspændt <strong>for</strong>hold. 160 Således er der flere mulige <strong>for</strong>klaringer på<br />
Vandinspektør og Cand.polyt Coldings’ pludselige angst <strong>for</strong> en gennemgribende<br />
teknisk omstilling, som var visionær, men samtidig <strong>af</strong> modstanderne<br />
blev betegnet som bl. a idealistisk, dyr og <strong>for</strong>hastet.<br />
Jeg ønsker ikke at bidrage med yderligere <strong>for</strong>klaringer på, hvor<strong>for</strong> mon den<br />
ellers visionære Colding kunne finde på at komme med konkrete ‘begrænsede’<br />
kloakplaner. Jeg vil hellere spørge om, det nu også er rimeligt at sige,<br />
at Colding helt skiftede hest? Han skitserer jo faktisk en to-tempi-plan, hvor<br />
første del er identisk med den kloakplan man faktisk vedtager kort efter, og<br />
som man begynder at realisere i 1860. Således kan man lige så godt tildele<br />
Colding del i æren <strong>af</strong>, at der overhovedet kommer kloakker i København i<br />
slutningen <strong>af</strong> 1850erne. Hans to-tempi-plan var muligvis lige præcis det<br />
kompromis, som teknisk, politisk, økonomisk, videnskabeligt mm. var muligt<br />
at virkeliggøre og realisere i slutningen <strong>af</strong> 1850'erne i København. Godt nok<br />
var det et system, som med vores nuværende optik eller med lægernes og<br />
polyteknikernes mere ‘visionære’ <strong>for</strong>estillinger, nødvendigvis var ‘begrænset’<br />
og ‘ufuldstændigt’, men som til gengæld var muligt.<br />
I en sådan <strong>for</strong>klaring er der gjort plads til at ‘skylden’ <strong>for</strong> det manglende<br />
‘fuldstændige’ kloaksystem i København i 1850'erne ikke læsses over på<br />
enten en konservativ politiker som A.C Ørsted, nogle nærige grundejere<br />
som Lange, eller en fattig tekniker med udsigt til fastansættelse. Muligvis er<br />
‘<strong>for</strong>klaringen’, som jeg har <strong>for</strong>søgt at skitsere det oven<strong>for</strong> i argumenter og<br />
debat, mere sammensat og det er der<strong>for</strong> ikke interessant at komme med<br />
kausale <strong>for</strong>klaringer, hvor enten et personligt, et økonomisk eller et teknisk<br />
argument er ‘årsagen’. Det betyder i midlertidig heller ikke, at sådanne<br />
aspekter ingen betydning har, men blot at de er aspekter blandt en række<br />
andre.<br />
159 Hilden (1973)<br />
160 Knudsen(1988)<br />
105