udbygning og fornyelse - Bornholms Middelaldercenter
udbygning og fornyelse - Bornholms Middelaldercenter
udbygning og fornyelse - Bornholms Middelaldercenter
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
- <strong>udbygning</strong> <strong>og</strong> <strong>fornyelse</strong><br />
projektoplæg<br />
24. december 2008<br />
- udarbejdet af<br />
John Kronborg Christensen, arkitekt m.a.a. telefon 74491660 / fax 74491667<br />
Købingsmarkvej 40, mobiltelefon: 74491660<br />
6430 Nordborg - Danmark<br />
1<br />
e-mail: johnkron@post7.tele.dk
Arbejdsrapport <strong>og</strong> projektoplæg:<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong><br />
- <strong>udbygning</strong> <strong>og</strong> <strong>fornyelse</strong><br />
udarbejdet af:<br />
John Kronborg Christensen<br />
©: 2008 - forfatter <strong>og</strong> fot<strong>og</strong>rafer<br />
December 2008 - for :<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong><br />
Rågelundsgård<br />
Stangevej 1,<br />
3760 Gudhjem<br />
2
3<br />
Udbygningsplan - projektoplæg<br />
John Kronborg Christensen, arkitekt m.a.a. December 2008<br />
Købingsmarkvej 40, 6430 Nordborg johnkron@post7.tele.dk
Område 9<br />
Område 7<br />
Område 5<br />
Område 6<br />
Område 8<br />
Område 4<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong><br />
Område 3<br />
Område 10<br />
Udbygningsplan projektoplæg - med angivelse af områder 4<br />
Område 2<br />
Område 1<br />
A. - De autentiske områder<br />
B. - De rekreative områder<br />
C. - De praktiske områder<br />
___ - Naboskel<br />
Område 11<br />
Område for ny bebyggelse med<br />
Historama, Hotel m mm.
<strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong><br />
Rågelundsgård<br />
Stangevej 1,<br />
3760 Gudhjem<br />
Projektoplæg for <strong>udbygning</strong> <strong>og</strong> <strong>fornyelse</strong><br />
INDHOLDSFORTEGNELSE<br />
Nye <strong>og</strong> reviderede anlægs- <strong>og</strong> aktivitetsområder<br />
- indledning<br />
- områder med varierende aktivitetsindhold<br />
- flere <strong>og</strong> bedre aktiviteter<br />
- flere naturoplevelser<br />
- handicapvenlighed<br />
- det grundlæggende<br />
- et spørgsmål om autentitet <strong>og</strong> ærlighed<br />
- generelle bemærkninger til projektet<br />
Projektoplæggets indhold<br />
- en gennemgang af de enkelte områder<br />
- områdekategorier<br />
A. De autentiske områder (med blå markering):<br />
- eksisterende områder, der udbygges:<br />
1. Vandmøllen<br />
2. Håndværkerlandsbyen<br />
3. Stormandsgården<br />
4. Kulsvier- <strong>og</strong> Gøglerskoven<br />
- nye områder:<br />
5. Sten- <strong>og</strong> Kalkpladsen<br />
6. Kirke-byggepladsen<br />
7. Møllergården<br />
8. Bondegården<br />
B. De rekreative områder (med grøn markering):<br />
9. Kro & Markedsplads - med håndværkerboder <strong>og</strong> ”prøv-selv” aktiviteter<br />
10. Rekreations <strong>og</strong> Legeområde - med kiosk <strong>og</strong> ”prøv-selv” aktiviteter<br />
C. De praktiske områder (med rød markering):<br />
11. Administration & Værksteder<br />
D. Sti- <strong>og</strong> vejanlæg (med gul markering):<br />
12. Nye stier<br />
13. Nye veje<br />
Økonomi- <strong>og</strong> tidsplan<br />
- forklaring til skitseret økonomi- <strong>og</strong> tidsplan<br />
- efterskrift<br />
2
Nye <strong>og</strong> reviderede anlægs- <strong>og</strong> aktivitetsområder<br />
- indledning<br />
Dette projektoplæg til <strong>udbygning</strong> af <strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong> er udarbejdet med udgangspunkt<br />
i en af <strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong> udarbejdet projektbeskrivelse - kaldet ”De 4 faser”.<br />
- områder med varierende aktivitetsindhold…<br />
I den nuværende situation, er meget blandet sammen - autentisk som mindre autentisk, fordi man<br />
gerne vil lade publikum prøve at være med. Ofte går dette ud over den ”ægte” oplevelse, hvor tingene<br />
klart <strong>og</strong> uforstyrret kan opleves som de var i middelalderen. En oplevelse - i fred <strong>og</strong> fordybelse,<br />
som især mange lidt ældre gerne vil have.<br />
For at kunne tilfredsstille dette ønske arbejdes der i dette projektoplæg med en opdeling i områder,<br />
hvor oplevelserne har rod i ro <strong>og</strong> fordybelse <strong>og</strong> områder, hvor oplevelserne bygger på fysiske aktiviteter<br />
<strong>og</strong> ”prøv-selv” - såkaldt ”edutainment”.<br />
- flere <strong>og</strong> bedre aktiviteter…<br />
De grundlæggende ønsker har været at udbygge centeret med flere <strong>og</strong> mere omfattende aktivitetsmuligheder,<br />
<strong>og</strong> ikke mindst at højne såvel kvaliteten af det autentiske miljø som kvaliteten af de<br />
oplevelser de besøgende får på centeret.<br />
De eksisterende aktivitetsområder udbygges med flere huse <strong>og</strong> detaljer, der giver større <strong>og</strong> mere<br />
autentiske oplevelser, <strong>og</strong> der bygges nye områder, hvor andre sider af middelalderens liv <strong>og</strong> arbejde<br />
kan præsenteres <strong>og</strong> opleves.<br />
- flere naturoplevelser…<br />
Også naturoplevelserne på området forstærkes. Større dele af området anlægges <strong>og</strong> tilplantes med<br />
henblik at forstærke disse kvaliteter. Der skabes større tilgængelighed <strong>og</strong> flere ”naturstier”.<br />
- handicapvenlighed…<br />
Det er ikke omtalt specielt i det følgende, men grundlæggende har det <strong>og</strong>så været projektets hensigt<br />
med sin udformning at gøre såvel centeret <strong>og</strong> aktiviteterne så tilgængelige som muligt for handicappede<br />
<strong>og</strong> ældre <strong>og</strong> gangbesværede.<br />
Dette har været en stor udfordring. For det første ”slås” centeret med sit smukke, men n<strong>og</strong>et besværlige,<br />
bakkede terræn. For det andet er autentiske middelalderhuse nu engang ikke lette at komme<br />
ind i for f.eks. kørestolsbrugere p.g.a af høje dørtærskler eller smalle døre - for ikke at nævne<br />
stejle trapper <strong>og</strong> stiger.<br />
Det sidstnævnte har vi valgt ikke at gøre meget ved. Det vil simpelthen ikke kunne lade sig gøre at<br />
opfylde de nødvendige krav, <strong>og</strong> vi må her sidestille os med landets Frilandsmuseer o.l., hvor der i<br />
stedet træffes særlige hjælpeforanstaltninger for at kunne vise så meget frem som muligt.<br />
Derimod vil der på alle de rekreative områder være taget alle, behørige hensyn til handicappede<br />
såvel som ældre <strong>og</strong> gangbesværede. Hvad angår det n<strong>og</strong>et bakkede terræn, vil der være anlagt et<br />
vejnet, som overholder kravet til max stigninger, <strong>og</strong> hvor dette ikke kan opfyldes vil der bliver orienteret<br />
herom med f.eks. ”ensretningsskilte”, der viser de lettest kørselsveje for f.eks. rullestolsbrugere.<br />
3
- det grundlæggende<br />
Hovedtanken bag det her præsenterede projektoplæg er at opnå så stor autentitet som mulig i relation<br />
til udgangspunktet for etableringen af <strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong>: - middelalderen <strong>og</strong> naturen<br />
på Bornholm - dels i almindelighed, men i Norden i særdeleshed. Dette med baggrund i filosofien<br />
at ”dit særkende gør dig unik”. Og netop det unikke, autentiske <strong>og</strong> kvalitativt, gennemarbejdede<br />
<strong>og</strong> veludførte er det, som alene vil overleve i årene fremover - ikke mindst set i relation med<br />
alverdens tiltag på etablering af oplevelsescentre rundt om i f.eks. hele Europa.<br />
<strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong> bør tilsigte at være <strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong> - <strong>og</strong> ikke et hvilket<br />
som helst andet historiecenter, der handler om middelalder - eller andre former for<br />
”oplevelsescenter” i Europa. Her skal - i den udstrækning det overhovedet er muligt - opleves n<strong>og</strong>et,<br />
der har tilknytning til <strong>Bornholms</strong> middelalder.<br />
- et spørgsmål om autentitet <strong>og</strong> ærlighed<br />
I den følgende gennemgang af de enkelte områders indhold <strong>og</strong> idé vil man kunne se, at når det<br />
gælder at kunne fremvise autentitet, har projektoplægget sine ”svage” - eller ”mindre heldige ” sider.<br />
I de fleste tilfælde skyldes disse ”uheldige” elementer fysiske begrænsninger eller urimelige<br />
ønsker - set i relation til økonomi - om at ændre på n<strong>og</strong>et bestående.<br />
Men man kan vel <strong>og</strong>så tillade sig at tænke lidt ”kreativt” - bare en smule, så længe det ikke kommer<br />
til at gå ud over helheden. Mindre ”unøjagtigheder” må <strong>og</strong>så kunne ”tillades” - når blot de ikke<br />
er dominerende, <strong>og</strong> at man er dem bevidste <strong>og</strong> gør sit bedste for at henlede publikums opmærksomhed<br />
herpå.<br />
Derfor arbejdes der <strong>og</strong>så med områder på centeret med varierende indhold når det gælder autentitets-<br />
<strong>og</strong> oplevelsesværdier.<br />
Så bortset fra et ønske om, at det hele helst skal hænge sammen økonomisk, så er en af de grundlæggende<br />
tanker med <strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong>, at man vil bidrage den besøgende med en historisk<br />
veldokumenteret <strong>og</strong> lærerig oplevelse - såkaldt ”edutainment” - ud over det sædvanlige.<br />
- generelle bemærkninger til projektet<br />
Som udgangspunkt er det - som nævnt - den overordnede hensigt, at alt på centeret skal være udført<br />
så autentisk som overhovedet muligt, hvilket <strong>og</strong>så i dag kendetegner meget af centerets udstyr.<br />
Når det gælder rekonstruktion af huse er bevarede kilder i dag meget sparsomme, <strong>og</strong> netop det at<br />
rekonstruere disse indebærer dels megen research <strong>og</strong> megen omtanke, for at resultaterne skal blive<br />
så troværdige, som tænkeligt muligt - <strong>og</strong>så med henblik på, at de ikke om bare få år skal være ”helt<br />
umulige”. I det følgende er beskrivelsen af de enkelte huse derfor kun at betragte som resultatet af<br />
overordnede tanker i forbindelse med udarbejdelsen af dette projektoplæg - mest hvad angår størrelser<br />
<strong>og</strong> hovedformer. Ændringer - store som små - kan meget vel blive det endelige resultat.<br />
I en kommende projektering af de enkelte huse <strong>og</strong> elementer må derfor indgå et vist omfang af research<br />
i historie <strong>og</strong> arkæol<strong>og</strong>iske fund m.m., hvilket er medregnet i den udarbejdede kalkulation.<br />
John Kronborg Christensen<br />
Bygningsarkæol<strong>og</strong> <strong>og</strong> arkitekt m.a.a.<br />
4
Projektoplæggets indhold<br />
- en gennemgang af de enkelte områderne<br />
- områdeopdeling<br />
I det udarbejdede projektoplæg arbejdes med fire områdekategorier - svarer til angivelser på hosstående<br />
oversigtsplan:<br />
A. - De autentiske områder: - 1 - 2 - 3 - 4 - 5 - 6 - 7 - 8<br />
B. - De rekreative områder: - 9 - 10<br />
C. - De praktiske områder: - 11<br />
D. - Sti- <strong>og</strong> vejanlæg:<br />
A. De autentiske områder<br />
- eksisterende områder, der udbygges:<br />
1. Vandmøllen<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
Husene ligger på en lille ø. Det er nemlig sådan,<br />
at når vandet ikke ledes med fuld kraft<br />
gennem vandmøllens hjul, ledes hovedparten<br />
af vandet uden om møllen via et andet vandløb.<br />
Såkaldte stigbord sættes ned i vandløbet<br />
for at regulere vandstrømmen. Derved kommer<br />
møllerens bygninger til at ligge omgivet af<br />
vand, <strong>og</strong> egentlig indhegning - for at holde dyr<br />
ude/inde er derfor ikke strengt nødvendige.<br />
Mindre indhegninger - omkring f.eks. urtehaver<br />
- udføres d<strong>og</strong>.<br />
Da møllerhuset er beliggende ved rigeligt, rindende<br />
<strong>og</strong> friskt vand, er der ikke behov for n<strong>og</strong>en<br />
brønd på stedet. Der er end<strong>og</strong> etableret et<br />
regulært vaskested ved vandkanten - arrangeret<br />
omkring n<strong>og</strong>le sten, der bruges til at ”banke”<br />
vasketøjet ren på.<br />
Møllerens bygninger er således følgende:<br />
1. Skvatmøllen:<br />
Den eksisterende vandmølle - eller rettere: -<br />
skvatmølle - <strong>og</strong> på bornholmsk: -<br />
”plaskemølle” - er en rekonstruktion, der er<br />
udført i samarbejde med arkæol<strong>og</strong>er på <strong>Bornholms</strong><br />
Museum. Den kan ikke gøres bedre, <strong>og</strong><br />
fungerer fint i sin nuværende form.<br />
2. Møllerhus:<br />
(ca. 45 m 2 ).<br />
Det er nok ikke ualmindeligt, at sådanne, min-<br />
5<br />
Kortudsnit - ikke i mål.<br />
dre skvatmøller har ligget lidt afsides - der<br />
hvor vandstrømmen tillod en opstemning af<br />
vandet for at give kraft nok til møllens drift, <strong>og</strong><br />
møllen har måske tilhørt flere gårde, som har<br />
drevet den i fællesskab.
På <strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong> vil man d<strong>og</strong><br />
gerne skabe lidt mere aktivitet omkring møllen<br />
af hensyn til publikums oplevelse <strong>og</strong> forståelse<br />
af møllens betydning i middelalderens samfund.<br />
Det er derfor hensigten at etablere et beboeligt<br />
sted, hvor en møller, hvad enten han har været<br />
selvstændig eller ansat af landsbyens beboere<br />
til at passe møllen, kan bo med sin familie.<br />
Hertil kræves et mindre bolighus, der tænkes<br />
opført som et mindre hus med stue <strong>og</strong> en forstue.<br />
Huset kan være udført som et bulhus - efter<br />
samme principper som skvatmøllen, men <strong>og</strong>så<br />
være mere enkelt eller primitivt udført. Huset<br />
har bare lerstampede gulve - måske et<br />
pigstensgulv i forstuen. Der kan være faste<br />
vægbænke (jordbænke) <strong>og</strong> ildstedet er anbragt<br />
midt på gulvet. Røgen siver ud gennem i lyre i<br />
det halmtækkede tag. På mange måder er huset<br />
2. Håndværkerlandsbyen<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
Den i nedenstående gennemgang anvendte benævnelse<br />
for husenes, deres beboere <strong>og</strong> disses<br />
håndværk er fiktiv. Den endelige indretning -<br />
afhængig af husenes håndværksmæssige ind-<br />
Kortudsnit - ikke i mål.<br />
sti<br />
6<br />
indrettet mere som i den sene vikingetid.<br />
I forstuen kan der evt. opbygges en mindre<br />
ovn/bageovn.<br />
3. Udhus:<br />
(ca. 15 m 2 ).<br />
Et mindre udhus, der kan rumme plads til n<strong>og</strong>le<br />
dyr, lidt foder <strong>og</strong> måske n<strong>og</strong>et færdigmalet<br />
korn findes <strong>og</strong>så ved møllerens hus.<br />
hold - kan komme til at variere en del, idet det<br />
selvfølgelig må være en forudsætning, at centeret<br />
kan præsenterer netop de håndværkere,<br />
som skal befolke husene.<br />
Således kan n<strong>og</strong>le af husene tænkes opført som
”multihuse”, der kan rumme forskellige håndværk<br />
- afhængig af mulighederne, men <strong>og</strong>så<br />
give mulighed for, at frivillige familier - eller<br />
besøgende, som har fået lyst til at prøve<br />
”middelalderlivet” i en længere periode - kan<br />
”flytte” ind i disse huse <strong>og</strong> deltage på lige fod<br />
med håndværkerlandsbyens øvrige ”beboere”.<br />
Alle husparceller er indhegnet for enten at holde<br />
dyr ude eller inde - med enten almindelige,<br />
pileflettede hegn eller såkaldte kvashegn.<br />
På de indhegnede græsningsarealer vest for<br />
landsbyen opsættes et fæskjul - i form af et tag<br />
udformet som en stor oplagt halmstak på en<br />
underbygning af fire hjørnestolper med oplagt<br />
stænge over.<br />
Brønde findes selvfølgelig normalt ved alle<br />
huse, men kan <strong>og</strong>så være etableret i fællesskab<br />
på f.eks. en torveplads i landsbyen. Da der her<br />
er rindende vand i åen, der løber bag ved<br />
”Tømrerhuset”<br />
- består af følgende elementer:<br />
1. Tømrerens hus (nuv. farverhus):<br />
Huset eksisterer i dag. Det er en såkaldt<br />
”enkeltstue” - et hus med en næsten kvadratisk<br />
stue <strong>og</strong> en smal forstue ved den ene gavl - her<br />
med indgangsdøren på langsiden. Huset er meget<br />
autentisk i sin opbygning, <strong>og</strong> der er ikke<br />
grund til større ændringer her. D<strong>og</strong> kunne en<br />
indvendig kalkning være ønskelig. Dels ville<br />
dette styrke autentiteten <strong>og</strong> dels ville huset blive<br />
mere lyst <strong>og</strong> venligt (hvilket selvfølgelig -<br />
sammen med den desinficerende effekt - er en<br />
af årsagerne til at huse netop var kalkede indvendigt).<br />
2. Stegers - eller køkkenhus:<br />
(ca. 16 m 2 ).<br />
Centeret har her haft planer om at opbygget et<br />
mere eller mindre åbent køkkenhus, der kunne<br />
anvendes som demonstrationsplads for publikum.<br />
En sådan bygning har næppe eksisteret i<br />
tilknytning til en bolig som tømrerens. Men om<br />
vi forestiller os, at tømreren <strong>og</strong> hans kone - foruden<br />
at være tømrerfolk - <strong>og</strong>så har forestået<br />
slagtning for mange af landsbyens øvrige<br />
håndværkere, kunne dette hverv måske have<br />
medført bygning af et særligt ”slagtehus”, hvor<br />
der <strong>og</strong>så var mulighed for k<strong>og</strong>ning <strong>og</strong> tilberedning<br />
i øvrigt af større mængder kød m.m..<br />
7<br />
- fra ”Vikingernes Aros”<br />
landsbyen - <strong>og</strong> i den nærliggende kilde i skoven,<br />
har flere af husene, der ligger nærmest<br />
disse vandkilder ikke egen brønd, men henter<br />
vandet fra vandløbene.<br />
- fra Bungemuseet - Gotland
Huset må tænkes opført som et bindingsværkshus<br />
med lerklinede vægge - både kalket ind- <strong>og</strong><br />
udvendigt. Taget kan være af brædder eller<br />
spån. I huset findes et større ildsted med gruekedel<br />
eller store k<strong>og</strong>ekar - samt selvfølgelig<br />
slagtebord <strong>og</strong> bænk.<br />
3. Tømrerhytte:<br />
(ca.21 m 2 ).<br />
På tømrerens arbejdsplads - Tømrerpladsen,<br />
der ligger på bakken mod syd - oven for tømrerens<br />
hus - er bl.a. opsat en ”tømrerhytte” - betegnelsen<br />
for et halvtag eller skjul, der mere<br />
eller mindre afskærmet med vægge, hvorunder<br />
håndværkere har kunnet stå <strong>og</strong> arbejde i ly for<br />
vejret. Et sådant tænkes opført her - udført som<br />
en enkel tømmerkonstruktion med lukninger i<br />
vægge af risflettede måtter eller grove brædder.<br />
Taget er af halm eller grove brædder.<br />
4. Halvtag:<br />
(ca.6 m 2 ).<br />
Tømmer blev ikke liggende længe på afbindingspladsen,<br />
men iblandt skulle opskæres<br />
brædder til finere formål - f.eks. møbler. Disse<br />
krævede tørring før de kunne bruges, så derfor<br />
er det tanken, at der på tømrerpladsen skal opføres<br />
et mindre halvtag, hvorunder opskåret træ<br />
kan ligges til tørring.<br />
”Håndværkerhuset”<br />
- består af følgende elementer:<br />
5. ”Multihåndværkerens” hus:<br />
(ca.30 m 2 ).<br />
Dette hus kan f.eks. rumme en<br />
”multihåndværker” - eller gæstefamilie. Huset<br />
er et mindre, enkelt hus af enkeltstue-typen -<br />
med gavlforstue.<br />
Som et mindre <strong>og</strong> enklere hus bør det udføres<br />
som et lerklinet hus med minimalt brug af tømmer,<br />
<strong>og</strong> det bør være tækket medhalm.<br />
6. Udhus:<br />
(ca.3 m 2 ).<br />
De fleste huse har på grunden et mindre skur<br />
til lidt brænde, et par høns <strong>og</strong> måske en gris<br />
eller ged. Således <strong>og</strong>så denne mindrebemidlede<br />
”multihåndværker”.<br />
8<br />
- fra ”Vikingernes Aros”
”Pottemagerhuset”<br />
- består af følgende elementer:<br />
7. Pottemagerens hus:<br />
(- øges med ca.8 m 2 ).<br />
Det eksisterende pottemagerværksted ombygges<br />
/ øges med en forstue på den ene gavl, således<br />
at huset kan indrettes til en egentlig bolig<br />
for pottemageren. Den tilføjede forstue vil således<br />
komme til at rumme pottemagerens<br />
egentlige værksted med drejestol m.m..<br />
Huset nyindrettes med åre-ildsted som i tømrerens<br />
hus - <strong>og</strong> i øvrigt i stil med dette. Den påbyggede<br />
forstue udføres af samme materialer<br />
<strong>og</strong> i samme konstruktion som det eksisterende<br />
hus.<br />
8. Ovn <strong>og</strong> udhuse m.m.:<br />
Overdækning af den eksisterende oven reetableres<br />
i nødvendigt omfang efter øgning af bolighuset.<br />
Lige som alle andre af landsbyens beboere har<br />
pottemageren behov for et udhus til opbevaring<br />
af diverse grej <strong>og</strong> dyr. Et sådant opføres på<br />
passende sted på grunden.<br />
”Træsniderhuset”<br />
9. Billedskærerens hus:<br />
(ca. 12 m 2 ).<br />
I dag indeholder det eksisterende hus her - i<br />
bindingsværk <strong>og</strong> med stråtag - vandforsyning /<br />
vandhane <strong>og</strong> rummer plads for opbevaring af<br />
diverse haveredskaber. For ikke at lade dette<br />
”skur” stå uudnyttet <strong>og</strong> uforklarligt hen, laves<br />
her en tilbygning på husets gavl i form af en<br />
”gavlforstue” <strong>og</strong> bygningen omdannes således<br />
til et almindeligt bolig- <strong>og</strong> håndværkerhus. Billedskæreren<br />
kan da stå i forstuen <strong>og</strong> arbejde <strong>og</strong><br />
fremvise sine frembringelser ved en større lem<br />
i gavlen.<br />
Hans bolig kunne da sagtens foregive at være i<br />
det nuværende ”skur”, som godt kunne rumme<br />
en bolig for en enlig håndværker <strong>og</strong> hans kone.<br />
9
”Farverhuset”<br />
- består af følgende elementer:<br />
10. Farverens hus:<br />
(ca. 42,5 m 2 ).<br />
Ved denne centrale plads i landsbyen bygges et<br />
hus til farveren. Også dette er et enkeltstue<br />
med forstue. I forstuen kan der her være en<br />
mindre ”udstilling” af farverens arbejder, men<br />
ellers foregår arbejdet under det tilbyggede<br />
halvtag foran huset.<br />
Huset kan være et bulhus med halmtag - evt.<br />
med skorsten.<br />
Halvtaget - arbejdspladsen for farveren - udføres<br />
som en tømmerkonstruktion, der overdækkes<br />
<strong>og</strong> delvis indklædes med brædder - alternativt<br />
udføres <strong>og</strong>så her et halmtag.<br />
Farveren har forholdsvis let adgang til vand i<br />
åen bag huset, men det vil her være en god ide<br />
at etablere en egen brønd på gårdspladsen bag<br />
ved huset, da der <strong>og</strong>så her vil være en form for<br />
”arbejdsplads”.<br />
11. ”Badehuset”:<br />
Bagerst på farverens grundstykke opføres et<br />
hus, der ikke indgår i den egentlige<br />
”middelalderbebyggelse”. Huset er helt moderne<br />
indrettet som et toilet- <strong>og</strong> badehus for de<br />
håndværkerfamilier - aktører, frivillige <strong>og</strong><br />
gæstefamiler, der lever ”middelalderliv” på<br />
centeret.<br />
Huset udføres i det ydre som et regulært <strong>og</strong><br />
autentisk udført middelalderhus - i bul- eller<br />
bindingsværkskonstruktion med halmtag. Huset<br />
udføres d<strong>og</strong> således, at det umiddelbart kan<br />
opfattes som et større udhus på farverens<br />
grund.<br />
Adgangen til huset udformes så diskret som<br />
muligt, således at publikum i al almindelighed<br />
ikke kommer til huset.<br />
”Væverhuset”<br />
- består af følgende elementer:<br />
12. Væverens hus:<br />
(ca.40 m 2 ).<br />
Dette hus kan f.eks. rumme en vævers bolig <strong>og</strong><br />
vævestue. Huset er et enkelt hus af enkeltstuetypen<br />
- med gavlforstue.<br />
Huset kan udføres som et bulhus med halmtag.<br />
Ildstedet bør have skorsten - af hensyn til de<br />
10<br />
- fra Frilandsmuseet
klædestoffer, som bearbejdes i huset. Men ellers<br />
er huset indrettet som de øvrige bolighuse.<br />
13. Udhus:<br />
(ca.3 m 2 ).<br />
Også dette hus har på grunden et mindre skur<br />
til lidt brænde, et par høns <strong>og</strong> måske en gris<br />
eller ged.<br />
”Skomagerhuset”<br />
- består af følgende elementer:<br />
14. Skomagerens hus:<br />
(ca. 40 m 2 )<br />
Et hus af samme type <strong>og</strong> form som landsbyens<br />
øvrige huse. Husets indretning præges d<strong>og</strong> i<br />
særlig grad af skomagerens arbejde.<br />
Huset kan være et bulhus med halmtag <strong>og</strong> indrettet<br />
med åre-ildsted (uden skorsten).<br />
15. Udhus:<br />
(ca.3 m 2 ).<br />
Også dette hus har på grunden et mindre skur<br />
til lidt brænde, et par høns <strong>og</strong> måske en gris<br />
eller ged.<br />
”Bronzestøberhuset”<br />
- består af følgende elementer:<br />
16. Bronze- <strong>og</strong> tinstøberens hus:<br />
(ca. 35 m 2 )<br />
Et hus af samme type <strong>og</strong> form som landsbyens<br />
øvrige huse med en enkelt stue <strong>og</strong> forstue.<br />
Bronzestøberen kan arbejde i forstuen med forme<br />
<strong>og</strong> tinstøbning, men må udenfor med det<br />
egentlig bronzestøbearbejder.<br />
Huset kan være et bulhus med halmtag <strong>og</strong> indrettet<br />
med åre-ildsted (uden skorsten).<br />
17. Udhus:<br />
(ca.3 m 2 ).<br />
Også dette hus har på grunden et mindre skur<br />
til lidt brænde, et par høns <strong>og</strong> måske en gris<br />
eller ged.<br />
Desuden etableres en smeltedigel for bronze<br />
under et halvtag.<br />
- fra Hedeby<br />
11<br />
- fra ”Vikingernes Aros”
”Smedehuset”<br />
- består af følgende elementer:<br />
18. Smedjen:<br />
Den eksisterende smedje er velbygget <strong>og</strong> indgår<br />
fint i håndværkerlandsbyen - på en central<br />
plads <strong>og</strong> alligevel ikke for tæt på naboerne - af<br />
hensyn til brandfaren. Der er ikke behov for<br />
ændringer eller tilføjelser.<br />
Et mindre halvtag eller et enkelt skur kan evt.<br />
bygges på smedjen for opmagasinering af trækul<br />
- evt. kombineret med et lokum?<br />
19. Smedens hus:<br />
(ca. 35 m 2 ).<br />
Smeden er i øjeblikke ”hjemløs”. Derfor opføres<br />
et bolighus til ham <strong>og</strong> hans familie i tilknytning<br />
til smedjen, således at en helhed opnås.<br />
Huset bygges som en enkeltstue - som øvrige,<br />
almindelige bolighuse. Det udføres som bulhus<br />
af god standart <strong>og</strong> tækkes med strå.<br />
3. Stordmandsgården<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
Trods visse mere eller mindre problematiske<br />
forhold omkring autentiteten, som vil være urimeligt<br />
omkostningskrævende at rette op på i<br />
dette sammenhæng, er gården velbygget, <strong>og</strong><br />
der er en god stemning inden for palisaderne.<br />
Generelt foreslås derfor kun enkelte <strong>udbygning</strong>er<br />
/ forandringer på Stormandsgården.<br />
Da Stormandsgården af <strong>og</strong> til benyttes til husrum<br />
for mere kommercielle turistselskaber o.l.<br />
burde denne nedprioriteres som et ”fuldt autentisk<br />
miljø” i gruppen unde ”De autentiske områder”<br />
<strong>og</strong> i stedet brugsmæssigt nærmere anbringes<br />
under gruppen ”De rekreative områder”.<br />
Da gården imidlertid ikke skal anvendes<br />
som egentlig ”rekreativt område” - med f.eks.<br />
”gør-det-selv” aktiviteter, <strong>og</strong> d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så rumme<br />
mange historiske autentiske kvaliteter, vil der<br />
med dette projektoplæg i stedet forsøges at rette<br />
op på de ”autentiske” detaljer så godt, som<br />
det kan lade sig gøre.<br />
Stormandens gård består inden for palisaderne<br />
af følgende elementer:<br />
12<br />
Kortudsnit - ikke i mål.
1. Stormandens bolighus:<br />
Huset er stort set udbygget <strong>og</strong> indrettet - på<br />
nær et loftskammer over stormandens dagligstue.<br />
For måske at kunne give en mere autentisk<br />
”forklaring” på hele husets indretning <strong>og</strong> brug,<br />
kunne dette endnu uudnyttede loftskammer<br />
indrettes til ”herberg”, hvilket ville sætte huset<br />
i relation til mere almen kendt bygnings- <strong>og</strong><br />
bolighistorie. Et herberg anvendes f.eks. til<br />
sommerstue, gæsteværelse, fødestue - eller blot<br />
magasinrum, når det ikke var i brug til fornævnte.<br />
Herberget kunne her indrettes som<br />
f.eks. gæsteværelse for finere besøgende hos<br />
stormanden.<br />
Den høje gavl (med kælder <strong>og</strong> overliggende<br />
”sal”) er et typisk <strong>Bornholms</strong> bygningstræk fra<br />
meget gammel tid, <strong>og</strong> det bør udnyttes i ”det<br />
historiske sammenhæng”. Der kan evt. etableres<br />
en trappe eller svale med indgang udefra.<br />
2. Stegerset:<br />
Huset er i sin nuværende form fuldt udbygget.<br />
D<strong>og</strong> er loftsetagen ikke anvendt eller tilgængelig.<br />
Da man må formode, at loftet har været<br />
anvendt til forskellig former for opbevaring -<br />
<strong>og</strong> at især varmen omkring skorstenen måske<br />
har været udnyttet som plads for opbevaring af<br />
korn <strong>og</strong> andre madvarer, der har krævet en tør<br />
opbevaring, ville der her kunne etableres nye<br />
tiltag / aktiviteter at vise frem ved etablering af<br />
trappe / stige til loftsetagen <strong>og</strong> opsætning af<br />
diverse inventar her. ”Binger” - store kister til<br />
opbevaring af sædekorn - burde opstilles her,<br />
lige som der kunne være plads for et skab eller<br />
rum for opbevaring af røgede kødvarer.<br />
3. Tårnet:<br />
Her ønskes ingen forandringer eller nye tiltag.<br />
Scenen ved tårnet er formodentlig ikke n<strong>og</strong>et<br />
egentlig ”autentisk” detalje, men d<strong>og</strong> ok - både<br />
som teaterscene (for tilrejsende gøglere) <strong>og</strong><br />
fortællescene (om rustninger o.l.).<br />
4. Stalden:<br />
Den nuværende, n<strong>og</strong>et primitive bygning med<br />
risflettede <strong>og</strong> lerklinede vægge <strong>og</strong> et stråtag på<br />
en sulekonstruktion er egentlig opstået som<br />
n<strong>og</strong>et tilfældigt <strong>og</strong> med midlertidig karakter.<br />
Den vil imidlertid kunne genanvendes ved ombygning<br />
til at rumme gårdens stald <strong>og</strong> v<strong>og</strong>nskjul.<br />
13
5. Kapellet:<br />
Her ønskes egentlig ingen ændringer - måske<br />
udover n<strong>og</strong>le ydre dekorationer, der markerer<br />
husets funktion n<strong>og</strong>et bedre.<br />
6-7. Håndværkerboder:<br />
I dag er opsat n<strong>og</strong>le primitive oversejl, der tjener<br />
til tilholdssted for n<strong>og</strong>le håndværkere, der<br />
bl.a. fremstiller buer <strong>og</strong> andet grej, som har<br />
været anvendt i dagligdagen på gården eller af<br />
Stormandens soldater.<br />
Disse kunne med fordel erstattes af mere regulære<br />
”hytter” - eller ligefrem et par mindre huse<br />
/værksteder for disse håndværkere.<br />
Husene kunne udføres i enten bulkonstruktion,<br />
bindingsværk eller lerklining med tage af halm.<br />
Indretningsmæssigt ville de først <strong>og</strong> fremmest<br />
rumme plads for udførelsen af de respektive<br />
håndværk, men der ville <strong>og</strong>så være plads for<br />
egentlig beboelse - det vil sige med mulighed<br />
for opvarmning ved mindre, primitive ildsteder.<br />
8. Servicebygning (toiletter):<br />
Ingen behov for yderligere <strong>udbygning</strong>. Huset<br />
er d<strong>og</strong> med sine - i øvrigt meget spændende<br />
stenmure af tilhuggede stenblokke - n<strong>og</strong>et<br />
fremmed for den almindelige, middelalderlige<br />
byggeskik på Bornholm <strong>og</strong> burde derfor pudses<br />
<strong>og</strong> kalkes - som f.eks. de middelalderlige,<br />
bornholmske rundkirker.<br />
9. Servicebygning (køkken):<br />
Det samme gør sig gældende for denne bygning<br />
som for bygning nr. 7.<br />
4. Kulsvier- <strong>og</strong> Gøglerskoven<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
I et af de få træbevoksede områder på centeret<br />
er i dag påbegyndt anlæggelsen af en plads for<br />
gøglere <strong>og</strong> kulsviere. Både gøglerne <strong>og</strong> kulsvierne<br />
hørte til middelaldersamfundets laverestående<br />
befolkningsgrupper, <strong>og</strong> det er derfor fint<br />
at opbygge et område på centeret, der netop<br />
kan vise deres livsvilkår <strong>og</strong> hverdag.<br />
Beplantningen på området er d<strong>og</strong> n<strong>og</strong>et tynd,<br />
<strong>og</strong> det ville derfor være ønskeligt at forstærke<br />
denne ved en tilplantning med ny træbevoksning<br />
på et større areal. N<strong>og</strong>et, der bør<br />
iværksættes snarest muligt.<br />
Omkring pladsen for kul- <strong>og</strong> tjærebrændigen Kortudsnit - ikke i mål.<br />
14
ør der selvfølgelig findes masser af brændestakke<br />
- foruden det særligt udvalgte træ, der<br />
skal anvendes til trækul <strong>og</strong> tjærefremstilling.<br />
På området - i ”skoven” - bør følgende etableres<br />
/ opbygges:<br />
1. Kulsvierens hytte:<br />
(ca. 20 m 2 ).<br />
Kulsvieren er nok den person - eller de personer,<br />
der her i skoven har de mest permanente<br />
huse.<br />
Huset kan være lidt primitivt udført - f.eks. af<br />
genanvendt tømmer fra et tidligere hus - enten<br />
bulhus eller bindingsværkshus - med et tag af<br />
næsten løst oplagt halm - elle affaldsbrædder<br />
(skaller).<br />
Et sådant hus skal endvidere indrettes med<br />
stort set samme rumindhold som f.eks. i husene<br />
i Håndværkerlandsbyen. D<strong>og</strong> kan det være<br />
meget sparatant indrettet <strong>og</strong> med et åbent ildsted<br />
midt på gulvet. Forstuen er endvidere meget<br />
smalle <strong>og</strong> egentlig kun et vindfang.<br />
2. Gøglernes hytte:<br />
(ca. 20 m 2 ).<br />
Med mindre der faktisk er tale om en form for<br />
permanent hytte for en gøglerfamilie vil der<br />
næppe være tale om et egentlig hus, men nærmere<br />
et halvtag opsat på n<strong>og</strong>le stolper med åse<br />
<strong>og</strong> et pålagt, simpelt tag af halm, risflætning<br />
eller gamle brædder.<br />
Selv om dette er yderst primitivt, er væggene<br />
lukkede med halmmåtter, fletværk <strong>og</strong> lerklining<br />
i en vis udstrækning, <strong>og</strong> der er etableret<br />
ildsted <strong>og</strong> liggebænke. Her findes d<strong>og</strong> ingen<br />
forstue.<br />
3. Gøglernes v<strong>og</strong>n <strong>og</strong> sceneplads:<br />
(ca. 16 m 2 ).<br />
Den nuværende ”gøglerv<strong>og</strong>n” <strong>og</strong> sceneplads er<br />
udmærkede indslag på området <strong>og</strong> anvendes<br />
flittigt. Begge dele tænkes fornyet <strong>og</strong> udbygget<br />
til et mere autentisk udseende.<br />
4. Kulmile:<br />
Brænding af trækul kunne ske på flere måder,<br />
men fælles for dem alle var, at de var ”mobile”<br />
<strong>og</strong> ikke krævede n<strong>og</strong>en særlig forberedt eller<br />
opbygget plads - udover selvfølgelig en vis<br />
rydning i skoven af hensyn til brandfaren.<br />
En trækulsmile tænkes d<strong>og</strong> mere eller mindre<br />
15<br />
Bungemuseet - Gotland<br />
Hjerl Hede<br />
Bungemuseet - Gotland
at være permanent under opbygning eller brænding<br />
- evt. flere, så forskellige former for miler<br />
kan præsenteres i funktion.<br />
5. Tjæremile:<br />
Brænding af trætjære kræver opbygning af en<br />
permanent mile - eller ”sojde”. Den opbygges<br />
som et cirkelrundt plato - ca. 3-4 meter i diameter<br />
- med en tragtformet top belagt med flade<br />
sten, der giver tjæren mulighed for af løbe<br />
mod et hul i ”tragtens” midte. Herfra kan tjæren<br />
via et rør af træ tappes i en ”tjæregrav” under<br />
platoet.<br />
- nye områder:<br />
5. Sten- <strong>og</strong> Kalkpladsen<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
Et nyt aktivitetsområde er pladsen ved den<br />
kunstigt etablerede sø sydligst på centerets område.<br />
Her skal der kunne demonstreres middelalderens<br />
håndværk inden for teglstens- <strong>og</strong><br />
kalkfremstilling.<br />
Til alle disse aktiviteter skal der etableres<br />
”byggehytter” - skure <strong>og</strong> læhegn, hvor der<br />
kunne arbejdes i læ for vind <strong>og</strong> regn. Dertil<br />
kommer et par mindre huse eller hytter, hvori<br />
arbejderne kunne overnatte - ikke mindst under<br />
brændingsprocesserne.<br />
Til tegl- <strong>og</strong> kalkbrænding er der behov for store<br />
mængder træ, som er opstablet i store stakke<br />
omkring ovnpladserne - men ikke overdækkede<br />
(til nød med halm o.l. i tilfælde af længere<br />
standtid før brug).<br />
Området kombineres med tilgangen fra vandet<br />
i søen, som tænkes øget n<strong>og</strong>et mod øst <strong>og</strong> tænkes<br />
i øvrigt at indeholde to hovedelementer -<br />
en teglfremstillingsplads <strong>og</strong> en kalkbrændingsplads.<br />
De vil bestå af følgende elementer:<br />
1. ”Teglhytten”:<br />
(ca. 36 m 2 ).<br />
Selv om størsteparten af arbejdet med<br />
”slagning” af teglsten (udbankning af leret i<br />
forme til f.eks. munkesten) er foregået under<br />
åben himmel, kan der godt have været en<br />
”hytte” - et tag opsat over en plads for dette<br />
arbejde.<br />
Et sådant tænkes udført som en tømmerkonstruktion<br />
med et saddeltag - tækket med halm.<br />
16<br />
Gotland<br />
Kortudsnit - ikke i mål.
Under dette tag opsættes bænke / borde hvorpå<br />
leren kan forarbejdes til munkesten, formsten,<br />
gulvklinker <strong>og</strong> munke-nonne tagsten m.m..<br />
2. Tørrelade - <strong>og</strong> tørreplads:<br />
(ca. 34 m 2 ).<br />
De formede teglprodukter blev ofte udsat til<br />
tørring under åben himmel. Da stenene imidlertid<br />
var meget sarte <strong>og</strong> krævede absolut tørrevejr<br />
i denne periode, opbyggedes ofte tørrelader,<br />
hvor større mængder tegl skulle brændes.<br />
Det vil her på centeret være formålstjenligt at<br />
opbygge en sådan tørrelade, da arbejdet med at<br />
demonstrere teglslagningen vil foregå over en<br />
længer periode <strong>og</strong> under alle slags vejrforhold.<br />
En tørrelade opbygges i princippet på samme<br />
måde som teglslagerhytten.<br />
3. ”Tegl- <strong>og</strong> kalkbrænderhytte”:<br />
(ca. 14 m 2 ).<br />
Mens teglslagningen <strong>og</strong> håndteringen af kalkblokkene,<br />
der skulle lægges i kalkovnen foregik<br />
under en normal arbejdsdag. Var det n<strong>og</strong>et<br />
andet, når der skulle ”brændes”. Disse processer<br />
foregik ved kontinuerlig fyring af ovnene i<br />
en periode over flere døgn. Der var derfor opbygget<br />
”hytter” hvori tegl- <strong>og</strong> kalkbrænderne<br />
kunne opholde sig under brændingsprocessen,<br />
der foregik som skifteholdsarbejde.<br />
På området opføres derfor en sådan hytte, der<br />
kan være meget primitive af form, men her<br />
tænkes opført med mere ”permanent” karakter,<br />
da områdets aktiviteter tænkes at være permanent.<br />
Der er derfor tale om et mindre hus med<br />
lerklinede vægge <strong>og</strong> halmtag.<br />
4. Teglovn:<br />
Der findes her i landet flere velbevarede eksempler<br />
på middelalderlige teglovne, hvoraf en<br />
passende her tænkes kopieret.<br />
5. Kalkovn:<br />
Til brænding af kalk kræves en ovn opbygget -<br />
som en stor lodretstående cylinder af granit /<br />
kampesten - omgivet af en jordvold. Kalkblokkene<br />
indlægges i cylinderen - sammen med lag<br />
af brænde. Ovnen fyres gennem en åbning nederst<br />
i cylinderen.<br />
Eksempler på sådanne ovne findes endnu bevaret<br />
<strong>og</strong> i brug på bl.a. Gotland. En sådan tænkes<br />
her opført til formålet. Bungemuseet - Gotland<br />
17
6. Kirke-byggepladsen<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
Bornholm er bl.a. kendt for sine middelalderlige<br />
kirker <strong>og</strong> borge, hvori granitten - brudt af<br />
den bornholmske undergrund - indgår som et<br />
væsentligt byggemateriale. Så tanken om at<br />
vise, hvordan man håndterede dette materiale i<br />
middelalderen er ganske nærliggende. De færdige<br />
resultater kan ses overalt på øen, men<br />
byggeprocessen vil være et stort aktiv at vise<br />
frem.<br />
En byggeplads til dette formål etableres i form<br />
af et påbegyndt byggeri af en mindre kirke.<br />
Der udføres de nødvendige funderingsarbejder<br />
<strong>og</strong> de nedre 1-2 meter af murene rejses, således<br />
at omfanget af byggeriet fremstår markant.<br />
Rundt omkring denne, påbegyndte kirke, der i<br />
øvrigt over lidt længere sigt forventes at bygges<br />
færdig til en anvendelig kirke, etableres en<br />
middelalderlig byggeplads med byggehytter<br />
for de enkelte håndværkere, stilladser byggekraner<br />
<strong>og</strong> hvad der ellers hører til.<br />
Kirke-byggepladsen vil i første omgang rumme<br />
følgende elementer:<br />
1. Kirken:<br />
(ca. 125 m 2 ).<br />
Som udgangspunkt anlægges grunden til en<br />
senromansk kirke med skib <strong>og</strong> kor. Bygningen<br />
vil få ca. 1 meter tykke mure, der i bunden udføres<br />
af tilhugne granitblokke <strong>og</strong> med detaljer i<br />
munkesten.<br />
Det er meningen med kirkebyggeriet, at det<br />
skal være en aktivitet i bevægelse. En middelalderlig<br />
byggeproces har involveret mange<br />
personer <strong>og</strong> mange processer, som her ønskes<br />
fremvist. Måske kan publikum være med til at<br />
lægge sten på sten, <strong>og</strong> således over en årrække<br />
følge eller vende tilbage med familie <strong>og</strong> sige:<br />
”de sten har jeg muret ind”.<br />
Hvor byggeriet er nået højest op etableres et<br />
middelalderligt stillads med hejsebom - opbygget<br />
af rafter <strong>og</strong> planker.<br />
2. Stenhuggerhytten.<br />
(ca. 20 m 2 ).<br />
Lige som på tegl- <strong>og</strong> kalkpladsen skal der her<br />
opbygges en hytte, hvor håndværkerne kan<br />
sidde i læ for vind <strong>og</strong> vejr <strong>og</strong> arbejde med de-<br />
18<br />
Hoburg-stenbrud - Gotland
es håndværk - her stenhuggerne, der skal bearbejde<br />
alle granitblokkene til byggeblokke i alle<br />
mulige former.<br />
Et sådant udføres som en tømmerkonstruktion<br />
med et saddeltag - tækket med halm eller et<br />
halvtag med brædder. Væggene lukkes ligeledes<br />
mere eller mindre med brædder eller pileflettede<br />
måtter.<br />
3. Kalklæskehytten.<br />
(ca. 20 m 2 ).<br />
Når kalkstenen var brændt i kalkovnen - på<br />
sten- <strong>og</strong> kalkpladsen - blev den læsket - d.v.s.<br />
tilsat vand i passende mængde, hvorved den<br />
blev omdannet til vådlæsket kalk, der kunne<br />
bruges til fremstilling af mørtel <strong>og</strong> hvidtekalk.<br />
De brændte kalksten tålte ikke vand, da der<br />
derved ville påbegyndes en læskeproces. Den<br />
brændte kalk blev derfor straks transporteret til<br />
byggepladsen, hvor den - i læskehytter - blev<br />
læsket i store åbne kar. Ved læskningen udvikles<br />
megen varme. Det er en spændende, men<br />
<strong>og</strong>så lidt farlig proces. Den læskede kalk blev<br />
efterfølgende hældt i kalkkuler - gravede huller<br />
- i jorden.<br />
En læskehytte udføres som førnævnte stenhuggerhytte,<br />
men mere åben.<br />
7. Møllergården<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
Et nyt, men absolut ikke uvæsentligt indslag i<br />
fortællingen om livet i middelalderen er fortællingen<br />
om livet på landet. På centeret ønskes<br />
derfor etableret en ”landbrugsafdeling” med<br />
bondegård, marker, dyr - <strong>og</strong> en vindmølle.<br />
Alt hvad der kan snurre rundt / bevæge sig har<br />
publikums interesse, <strong>og</strong> netop livet <strong>og</strong> aktiviteterne<br />
omkring en mølle er af stor oplevelsesværdi.<br />
Lignende processer foregår omkring<br />
centerets eksisterende - <strong>og</strong> i denne sammenhæng<br />
udbyggede - skvatmølle. Men denne er<br />
meget lille <strong>og</strong> giver ikke samme rum for en<br />
større publikumsoplevelse - <strong>og</strong> evt. deltagelse.<br />
På centerets mest forblæste plads - længst mod<br />
syd - opbygges en komplet møllergård med en<br />
kopi af en middelalderlig stubmølle. Gården<br />
indhegnes af pileflettede gærde eller risgærde<br />
<strong>og</strong> på gårdspladsen bygges en brønd.<br />
19<br />
Kortudsnit - ikke i mål.
Møllegården kommer til at indeholde følgende<br />
elementer:<br />
1. Stubmøllen<br />
Der opføres en kopi af en stubmølle, som den<br />
kan have set ud i middelalderen. På Bornholm<br />
findes endnu sådanne - eksisterende eller informationer<br />
om tidligere møller. Mange middelalderlige<br />
illustrationer viser <strong>og</strong>så gode, anvendelige<br />
eksempler. Møllen her på centeret kan udføres<br />
i en efter omstændighederne <strong>og</strong> mulighederne<br />
passende størrelse.<br />
Ældre illustrationer viser eksempler på mølletyper<br />
med vandretliggende møllevinger, hvilket<br />
er en n<strong>og</strong>et usædvanlig form for mølle. Er<br />
det muligt, bør man evt. opføre en kopi af en<br />
sådan i stedet, da den tilsyneladende har haft<br />
særlig relation til <strong>Bornholms</strong> bygningskultur.<br />
2. Møllerens hus <strong>og</strong> stald.<br />
(ca. 90 m 2 ).<br />
Møllerens hus, der både rummer bolig <strong>og</strong> stald,<br />
er ret stort <strong>og</strong> ganske godt bygget. På mange<br />
måder minder huset om jernalderens enlængede<br />
gårde, men <strong>og</strong>så langt senere bondegårde<br />
med kun en længe.<br />
Boligen er d<strong>og</strong> genkendelig fra middelalderens<br />
øvrige huse - med en forstue <strong>og</strong> en stor, næsten<br />
kvadratisk stue. Der udover kan der være indrettet<br />
et særligt stegers eller bryggers, med en<br />
bageovn. Stalden ligger i direkte forlængelse af<br />
boligen. Her er plads til n<strong>og</strong>le grise i en bås<br />
samt n<strong>og</strong>le køer - fritgående eller opbundet i<br />
spiltove. Måske opstaldes <strong>og</strong>så et par heste her.<br />
Huset stalddel opføres i enkelt bindingsværk,<br />
hvor såvel de klinede tavl som tømmeret er<br />
kalket. Stuehusdelen udføres i bulhusteknik -<br />
helt af træ. Hele længen tækkes med strå.<br />
3. Lade <strong>og</strong> v<strong>og</strong>nport.<br />
(ca. 34 m 2 ).<br />
Til opbevaring af korn <strong>og</strong> andre afgrøder fra<br />
gårdens omliggende marker samt en mindre<br />
v<strong>og</strong>nport er der behov for en lade.<br />
En sådan opføres som en enkel bindingsværksbygning<br />
- et stolpeskellet - med bræddelukkede<br />
eller kæppeflettede sider <strong>og</strong> halmtag.<br />
Weald & Downland - England<br />
20<br />
Øland<br />
Hjerl Hede
8. Bondegården<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
N<strong>og</strong>en skal jo levere korn til maling på møllergården,<br />
<strong>og</strong> en <strong>udbygning</strong> af centerets landboafdeling<br />
med en regulær bondegård er ønskelig.<br />
I modsætning til møllergården, hvor aktiviteterne<br />
koncentrerer sig om mølledriften, vil<br />
man på bondegården koncentrere sig om den<br />
rene landbrugsdrift: - dyrene <strong>og</strong> markerne.<br />
Gårdens lidt isolerede placering vil <strong>og</strong>så give<br />
mulighed for at en familie kan leje sig ind til at<br />
bo <strong>og</strong> leve middelalderliv på gården for en kortere<br />
eller længere periode.<br />
Sammen med møllegården - længst mod syd på<br />
området - vil disse enheder være værdige repræsentanter<br />
for middelalderens landbrug - ikke<br />
mindst med alle tænkelige aktiviteter omkring<br />
dyrene på landet.<br />
Gården vil i hovedtrækkene komme til at omfatte<br />
følgende elementer:<br />
1. Bondens hus m. stald.<br />
(ca. 90 m 2 ).<br />
Bondens hus rummer - lige som møllerens hus<br />
- bolig <strong>og</strong> stald. Gården er middelstor <strong>og</strong> bygget<br />
som de fleste gårde kunne have været på<br />
middelalderens Bornholm.<br />
Boligen er <strong>og</strong>så her genkendelig fra middelalderens<br />
øvrige huse - med en forstue <strong>og</strong> en stor,<br />
næsten kvadratisk stue. Stalden ligger i direkte<br />
forlængelse af boligen. Her er plads til n<strong>og</strong>le<br />
grise i en bås samt n<strong>og</strong>le køer - fritgående eller<br />
opbundet i spiltove - <strong>og</strong> ikke mindst en okse<br />
eller to til at trække ploven <strong>og</strong> v<strong>og</strong>nen.<br />
Huset opføres i enkelt bindingsværk med klinede<br />
tavl <strong>og</strong> er helt overkalket. Taget er tækket<br />
med strå.<br />
2. Lade.<br />
(ca. 36 m 2 ).<br />
Også på gården er der behov for en staklade -<br />
en enkel bygning til opmagasinering af årets<br />
kornhøst m.m. af samme type som på Møllergården.<br />
Men der kan eksempelvis <strong>og</strong>så være<br />
tale om en såkaldt ”hjelm” - her en bygning<br />
uden egentlige vægge, men et stort tag af strå,<br />
der går helt ned til jorden.<br />
21<br />
Kortudsnit - ikke i mål.<br />
(a: Steensberg)<br />
Fjäle - Gotland
3. Udhus / stegers.<br />
(ca. 15 m 2 ).<br />
På gården bygges <strong>og</strong>så et udhus, der bl.a. skal<br />
rumme et stegers - eller bryghus - hvor tilberedning<br />
af gårdens produktion af korn, frugt <strong>og</strong><br />
grønsager samt dyr <strong>og</strong> mælk kan omdannes til<br />
brugbare produkter - så som f.eks. øl, røget<br />
kød, pølser, brød <strong>og</strong> smør.<br />
Huset udføres efter samme principper som<br />
stuehuset m. stald.<br />
(N-K. Libgott - Middelalderen i Danmark)<br />
22
B. De rekreative områder<br />
9. Kro & Markedsplads<br />
- med håndværkerboder <strong>og</strong> ”prøv-selv” aktiviteter.<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
Mens de foregående, omtalte områder er tilsigtet udført med så stor autentitet som muligt i såvel<br />
den fysiske udførelse som i det liv <strong>og</strong> de aktiviteter, der præsenteres her, har de rekreative områder,<br />
der omtales i det følgende, et mere blandet indhold af autentitet <strong>og</strong> kreativitet for publikum - i<br />
form af bl.a. ”prøv-selv” aktiviteter.<br />
Blandt de mindre autentiske elementer er f.eks. en ”kro”, hvor publikum kan få en middeladermadoplevelse<br />
i middelalderinspirerede omgivelser, et ”bageri”, hvor der findes plads til at komme<br />
tæt på bagning af brød m.m. - <strong>og</strong> selv smage det. Større grupper kan <strong>og</strong>så sætte sig til rette i et par<br />
”gildehuse” ved kroen - eller søge ly under skyggefulde oversejl.<br />
På området er der <strong>og</strong>så bygget et værksted for ”prøv-selv” aktiviteter, samt et antal mindre boder<br />
til håndværkere, der demonstrerer deres håndværk <strong>og</strong> lader publikum være med til at prøve.<br />
Under egentlige markedsarrangementer suppleres området yderligere med teltboder o.l.. Området<br />
vil således fortsat have sin nuværende funktion, men med større <strong>og</strong> mere intenst indhold.<br />
En scene for gøgl <strong>og</strong> anden optræden findes i dag på området, <strong>og</strong> den kan udmærket fortsat anvendes.<br />
Hvorvidt den skal udbygges med en fast overdækning eller et oversejl må komme an på nærmere<br />
overvejelser om autentitet eller nutidige, praktiske ønsker.<br />
Kortudsnit - ikke i mål.<br />
23
Området med kro <strong>og</strong> markedsplads vil i hovedtrækkene<br />
komme til at omfatte følgende elementer:<br />
1. Kroen.<br />
(ca. 82 m 2 ).<br />
Der findes ingen dokumentation for kroer i<br />
middelalderen som den her foreslåede. Men da<br />
der her i princippet er tale om et hyggeligt sted,<br />
hvor middelalderens mad kan indtages, er rammerne<br />
mindre vigtige - om end de bør være<br />
inspirerende.<br />
Kroen bygges som et bulhus med stråtag. Huset<br />
indrettes med en krostue <strong>og</strong> et moderne<br />
køkken - ikke tilgængeligt for publikum <strong>og</strong><br />
med alle lovpligtige faciliteter, der i øvrigt kan<br />
sammenkædes med det tilbyggede bageri (se<br />
næste bygningsbeskrivelse).<br />
2. Bageriet.<br />
(ca. 56 m 2 ).<br />
I tilknytning til Kroen bygges et bageri. Også<br />
dette er der ingen form for dokumentation for<br />
eksistensen af under <strong>Bornholms</strong> middelalder.<br />
Men igen - det vil være en interessant oplevelse<br />
for publikum at kunne deltage i.<br />
Bageriet bygges ligeledes i bulkonstruktion<br />
med stråtag. Der indrettes et bageri med en<br />
større bageovn - tilgængelig for publikum, <strong>og</strong> i<br />
tilknytning hertil et ælterum, der kan opfyld<br />
gældende lovkrav. De lovpligtige køkken- <strong>og</strong><br />
personalefaciliteter kan sammenkædes med<br />
Kroen - via en mindre mellembygning.<br />
3. Gildehus I.<br />
(ca. 54 m 2 ).<br />
Denne bygning findes i dag over for Smedjen i<br />
det område, der her kaldes for<br />
”Håndværkerlandsbyen”. Bygningen har ingen<br />
autentisk relation til netop Håndværkerlandsbyen,<br />
men vil fint kunne fungere som et samlings-<br />
eller spiserum for publikum på pladsen.<br />
Bygningen flyttes <strong>og</strong> opsættes som den er p.t..<br />
4. Gildehus II.<br />
(ca. 54 m 2 ).<br />
Denne bygning er tænkt som en kopi af førnævnte<br />
Gildehus I. Denne bygning opføres d<strong>og</strong><br />
uden ildsted <strong>og</strong> er først <strong>og</strong> fremmest at betragte<br />
som en ekstra plads at søge ly i under dårlige<br />
vejrforhold - både som spiseplads <strong>og</strong> aktivitetsrum.<br />
24<br />
Salvestaden - Kalmar<br />
Riga - Frilandsmuseum
5. Værksted for ”prøv-selv” aktiviteter.<br />
(ca. 32 m 2 ).<br />
Denne bygning er et egentligt værksted, hvor<br />
håndværkere demonstrerer håndværk, som<br />
publikum kan deltage i.<br />
Bygningen opføres som et bulhus med tag af<br />
halm eller brædder. Bygningen består kun et<br />
rum <strong>og</strong> kan være mere eller mindre åben i den<br />
ene side for bedre adgang <strong>og</strong> lys.<br />
6-8. Håndværkerboder.<br />
(ca. 12 - 15 m 2 ).<br />
Mens ovennævnte værksted først <strong>og</strong> fremmest<br />
er bemandet med centerets egne håndværkere /<br />
instruktører, er de her nævnte boder, som opføres<br />
i antal <strong>og</strong> størrelse efter behov, bemandet af<br />
udefra kommende håndværkere, som demonstrer<br />
deres håndværk - <strong>og</strong> selvfølgelig lader<br />
publikum være med i muligt omfang.<br />
Boderne opføres som små bulhuse med bræddetage<br />
<strong>og</strong> med luger eller åbne forsider, således<br />
at publikum kan få lettere adgang til at følge<br />
håndværkernes arbejde.<br />
9-11. Handelsboder.<br />
(ca. 10-15 m 2 ).<br />
Handelsfolk har alle tider været tilsted - <strong>og</strong>så i<br />
middelalderen. På pladsen, der jo i øvrigt <strong>og</strong>så<br />
er centerets markedsplads ved særlige lejligheder,<br />
opføres der <strong>og</strong>så et antal boder efter behov,<br />
som alene er tænkt som handelsboder.<br />
Disse opføres - lige som førnævnte håndværkerboder<br />
- i bulkonstruktion med bræddetage,<br />
men her d<strong>og</strong> kun med en luge i forsiderne,<br />
hvorfra varerne kan faldbyde.<br />
25<br />
Eketorp - Øland<br />
Salvestaden - Kalmar<br />
Eketorp - Øland
10. Rekreations- <strong>og</strong> Legeområde<br />
- med kiosk <strong>og</strong> ”prøv-selv” aktiviteter.<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
Ikke mindst efter et besøg rundt på centerets store område kan det være befriende - ikke mindst<br />
som forældre - at kunne sætte sig ned med en kop kaffe, sodavand eller lignende <strong>og</strong> slappe af -<br />
mens børnene tumler sig med aktiviteter, der har stor relation til det, de netop har set <strong>og</strong> oplevet.<br />
Området skal bl.a. indeholde en kioskbygning med salg af et bredt udbud af varer til let fortæring.<br />
Der skal desuden være siddepladser ved borde - i læ for vind <strong>og</strong> vejr <strong>og</strong> toiletfaciliteter.<br />
Selve ”legeområdet” skal indeholde alle tænkelige middelalderrelaterede aktiviteter. Det skal være<br />
muligt at bygge, smede, flette, kline m.m. - ja alt hvad man nu kan hitte på <strong>og</strong> realiserer.<br />
”The Edutainment” - ”uddannelsesunderholdningen” skal fortsætte helt til udgangen. Her på området<br />
d<strong>og</strong> på en mere afslappet måde. Skitseplanen viser n<strong>og</strong>le muligheder, der i øvrigt kan udbygges<br />
efter egentligt behov <strong>og</strong> fantasi - mulighederne er mange.<br />
Alle elementer huse såvel som rekvisitter af forskellig slags - skal udføres med så stor relation til<br />
middelalderen som muligt - såvel i materialer som udførelse. Huse <strong>og</strong> bygninger udføres fortrinsvis<br />
i træ - som bulhuse. Ikke mindst fordi de med deres mørke udseende falder bedst <strong>og</strong> mest neutralt<br />
ind i omgivelserne, således at området - set udefra - ikke bliver dominerende<br />
Kortudsnit - ikke i mål.<br />
Området rummer følgende elementer:<br />
1. Kiosk.<br />
(ca. 75 m 2 ).<br />
Huset indeholder kiosk af passende størrelse <strong>og</strong><br />
med tilhørende faciliteter for personale.<br />
2. Toiletbygning.<br />
(ca. 50 m 2 ).<br />
Publikumstoiletter - herunder <strong>og</strong>så handicaptoiletter.<br />
26
3. Aktivitetshus.<br />
(ca. 60 m 2 ).<br />
Hus med et rum til alle mulige former for aktiviteter<br />
- efter behov <strong>og</strong> ønsker.<br />
4-5. Håndværkerboder<br />
(ca. 2 x 18 m 2 ).<br />
Mindre boder med indhold til udøvelse af middelalderlige<br />
håndværk - efter ønske, muligheder<br />
<strong>og</strong> behov.<br />
6. Picnic-hus.<br />
(ca. 54 m 2 ).<br />
Et hus i stil <strong>og</strong> form med Gildehuset på Kro-<br />
<strong>og</strong> Markedspladsen, hvor man i dårligt vejr kan<br />
nyde varer fra kiosken - eller en medbragt<br />
madkurv.<br />
7. Picnic-skjul.<br />
(ca. 40 m 2 ).<br />
Et halvtag med læ-vægge, hvor man - lige som<br />
Picnic-huset - kan nyde sin forfriskning i ly for<br />
vind <strong>og</strong> vejr.<br />
8. Bueskudningshytte & -skydebane.<br />
(ca. 30 m 2 ).<br />
Bueskydning er et vigtigt indslag i middelalderen<br />
<strong>og</strong> bliver da <strong>og</strong>så præsenteret på behørig<br />
autentisk vis på Stormandsgården, hvor stormandens<br />
bugemager viser buefremstilling i alle<br />
sine facetter.<br />
Her er der mulighed for at publikum - under<br />
behørig instruktion - kan prøve at skyde med<br />
middelalderens langbuer - <strong>og</strong> endda stå i læ for<br />
vind <strong>og</strong> vejr.<br />
Bueskydningshytten er en tømret bygning med<br />
kun to gavle <strong>og</strong> et bræddetag.<br />
9. Buemagerhus.<br />
(ca. 30 m 2 ).<br />
For at fuldføre oplevelsen af bueskydningens<br />
kunst, vil der være en buemager, som hjælper<br />
27<br />
Tofta Vikingeby - Gotland<br />
Bungemuseet - Gotland<br />
Tofta Vikingeby - Gotland<br />
Medeltidsveckan - Gotland
C. De praktiske områder<br />
11. Administration & Værksteder<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
I dag ”styres” hele centeret fra den gamle <strong>og</strong><br />
på flere måder bevaringsværdige<br />
”Rågelundsgaard”. Bygningerne indeholder<br />
kontor- <strong>og</strong> mødelokaler, værksteder for tømrer,<br />
smede, dragtsyning, læderværksted <strong>og</strong> magasiner<br />
for opbevaring af rekvisitter, der indtages<br />
uden for sæsonen. Desuden indeholder bygningerne<br />
udstillings- <strong>og</strong> AV-rum, butik samt toiletter<br />
<strong>og</strong> baderum for centerets frivillige <strong>og</strong><br />
markedsfolk.<br />
Med en så stor <strong>udbygning</strong> af centeret, som der<br />
her er tale om, vil en <strong>udbygning</strong> af såvel administrationen<br />
som driftsfaciliteterne være en<br />
tvingende nødvendighed. En del af denne facilitetsforøgelse<br />
vil kunne anbringes i de nye<br />
bygninger for indgang <strong>og</strong> historama, der omtales<br />
nærmere i hovedprojektets anden del<br />
(omhandlende historama/indgangsbygning<br />
samt hotel- <strong>og</strong> ferieområdet).<br />
”Rågelundsgård” er - som nævnt - imidlertid<br />
en på mange måder rimelig velbevaret, gammel<br />
bornholmsk gård, der i størst muligt omfang<br />
bør bevares / føres tilbage til sin oprindelige<br />
form. Set i relation til <strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong>s<br />
grundlæggende tanker om at bevare<br />
<strong>og</strong> formidle den <strong>Bornholms</strong>ke kultur <strong>og</strong><br />
historie - om end den mere specifik er rettet<br />
mod perioden omkring middelalderen - bør der<br />
fra centerets side vises en respekt for den eksisterende<br />
bygningskultur ved at gennemføre en<br />
seriøs <strong>og</strong> forbilledlig renovering <strong>og</strong> ombygning<br />
af gårdens eksisterende bygninger.<br />
Ikke nok med at gårdens kultur- <strong>og</strong> bygningshistoriske<br />
værdier derved bevares, men centeret<br />
vil ydermere få n<strong>og</strong>le end<strong>og</strong> særdeles repræsentable<br />
administrationsbygninger, der giver<br />
såvel den besøgende som den ansatte tid <strong>og</strong><br />
ro til eftertanke.<br />
En renovering, om- <strong>og</strong> <strong>udbygning</strong> af de eksisterende<br />
bygninger på Rågelundsgård vil således<br />
fortsat kunne rumme de faciliteter, som<br />
måtte ønskes bibeholdt på gårdens område -<br />
ikke mindst de, der ikke vedrører den daglige<br />
håndtering af publikum. Dette kan derfor indrettes<br />
som følgende:<br />
28<br />
Kortudsnit - ikke i mål.
- de eksisterende bygninger:<br />
1. Hovedbygningen/stuehuset (østre længe):<br />
(ca. 140 m 2 - i stueplan).<br />
Gårdens nuværende stuehus er antagelig fra<br />
1700-tallet <strong>og</strong> vel nok i dag den mest bevaringsværdige<br />
del af gårdanlægget. Huset er af<br />
bindingsværk <strong>og</strong> har oprindeligt haft stråtag.<br />
Der er i senere tid påsat en tilbygning mod gården<br />
<strong>og</strong> stråtaget er udskiftet med et tag af betontagsten.<br />
Indvendigt er der sket en del ombygninger<br />
gennem tiden.<br />
Selv om man evt. vil forsøge at tilbagefører så<br />
meget af husets interiør som muligt ved en restaurering,<br />
er der d<strong>og</strong> ikke n<strong>og</strong>et i vejen for, at<br />
man her kan indrette n<strong>og</strong>le end<strong>og</strong> særdeles repræsentable<br />
administrations- <strong>og</strong> mødelokaler.<br />
Det bedste resultat vil altid opnås, hvis man<br />
viser størst muligt hensyn til husets oprindelige<br />
rumdisposition, så den endelige plan for husets<br />
kommende indhold må afvente en opmåling <strong>og</strong><br />
bygningsundersøgelse. Men som udgangspunkt<br />
bør senere tilbygninger <strong>og</strong> ydre ændringer føres<br />
tilbage til oprindeligt udseende - bindingsværk<br />
<strong>og</strong> stråtag.<br />
2. Værksted <strong>og</strong> magasiner (søndre længe):<br />
(ca. 180 m 2 - i alt).<br />
Længen er måske den nyeste <strong>og</strong> / eller mest<br />
ombyggede længe. I senere tid er der indrettet<br />
nye lokaler i såvel stueetagen (til depoter <strong>og</strong><br />
magasiner) som på 1. sal. (til udstillinger <strong>og</strong><br />
møderum - etagen omfatter <strong>og</strong>så n<strong>og</strong>et af tagetagen<br />
i gårdens vestre længe).<br />
I denne længe vil der formodentlig ikke være<br />
det store behov for ombygninger / ændringer -<br />
bortset fra en evt. anden udnyttelse af rummene.<br />
Nuværende materialevalg bibeholdes: - grundmur<br />
<strong>og</strong> pladetag (pandeplader).<br />
3. Værksted <strong>og</strong> magasiner (vestre længe):<br />
(ca. 250 m 2 - i stueplan).<br />
Størstedelen af denne længe står endnu forholdsvis<br />
urørt siden BMC overt<strong>og</strong> gården. I<br />
stalden er nu indrettet værksted <strong>og</strong> i n<strong>og</strong>le<br />
v<strong>og</strong>nporte <strong>og</strong> laderum mod syd er i dag indrettet<br />
en butik.<br />
Hele længen trænger til en gennemgribende<br />
restaurering. Herefter vil længen kunne rumme<br />
forskellige rum til værksteder <strong>og</strong> lignende.<br />
Nuværende materialevalg bibeholdes i det sto-<br />
29
e <strong>og</strong> hele: - grundmur <strong>og</strong> tegltag.<br />
4. Værksted <strong>og</strong> magasiner (nordre længe):<br />
(ca. 160 m 2 - i stueplan).<br />
Længen har formodentlig tidligere rummet svinestald,<br />
men er i senere tid blevet ombygget<br />
med toiletter <strong>og</strong> baderum for aktører <strong>og</strong> markedsfolk<br />
på centeret. Også ydervægge af bindingsværk<br />
er blevet renoveret (mod nord).<br />
Lige som længen mod vest kan denne ved ombygning<br />
kunne indeholde rum for såvel administration<br />
som værksteder <strong>og</strong> magasiner.<br />
Nuværende materialevalg bibeholdes i det store<br />
<strong>og</strong> hele: - bindingsværk/grundmur <strong>og</strong> tegltag.<br />
Sluttelig skal bemærkes, at plasthalvtaget på<br />
gårdspladsen selvfølgelig fjernes.<br />
- nye bygninger:<br />
5. Tømrer- & Snedkerværksted:<br />
(ca. 200 m 2 ).<br />
En ny værkstedsbygning (ca. 200 m 2 ) tænkes<br />
opført vest for gården (se planskitse).<br />
Bygningen tænkes opført som en træklædt bygning<br />
med pandeplade- eller tagpaptag omkring<br />
en stålkonstruktion. Principielt som et rum<br />
”indsatte” elementer for kontor <strong>og</strong> toiletter<br />
m.m.. Et smede-/jernværksted kan evt. <strong>og</strong>så<br />
indbygges.<br />
6. Materialeskur:<br />
(ca. 60 m 2 ).<br />
Et åbent lager - luftigt men overdækket - for<br />
oplagring af tømmer <strong>og</strong> andet ”groft” materiel<br />
behøves.<br />
Hertil opføres et større halvtag - i stål eller<br />
tømmerkonstruktion, delvis lukket / træklædt<br />
<strong>og</strong> i øvrigt med tagbeklædning som på værkstedsbygningen<br />
nr. 5.<br />
7. Magasinbygning:<br />
(ca. 200 m 2 ).<br />
Med den store øgning af centerets bygningsmasse<br />
øger <strong>og</strong>så mængden af interiør <strong>og</strong> rekvisitter<br />
i husene, som har behov for sikrere vinteropbevaring.<br />
Ligeledes er der behov for magasiner<br />
<strong>og</strong> lagre til forbrugsting, som under<br />
sæsonen indgår i den daglige drift. En del heraf<br />
kan muligvis opbevares i de eksisterende bygninger,<br />
men det vil under alle omstændigheder<br />
være til stor nytte <strong>og</strong> hjælp, om disse kunne<br />
30<br />
Middelaldercentret Nykøbing<br />
Salvestaden - Kalmar
anbringes så let tilgængelige som mulige - <strong>og</strong><br />
ikke skulle transporteres pr håndkraft gennem<br />
smalle døre <strong>og</strong> porte.<br />
Der tænkes derfor hertil opført en ny magasinbygning<br />
med let adgang for mindre kretøjer -<br />
evt. med læsseramper eller anden adgang med<br />
truck eller pallev<strong>og</strong>ne.<br />
31<br />
Bygningen tænkes opført som en grundmuret<br />
bygning med samme hovedform som gårdens<br />
eksisterende bygninger - gulkalket <strong>og</strong> med<br />
tegltag - evt. opbygget omkring en stålkonstruktion.<br />
Principielt som et rum med<br />
”indsatte” skillevægge / reoler eller lign..
<strong>Bornholms</strong> <strong>Middelaldercenter</strong><br />
Udbygningsplan - projektoplæg - med angivelse af:<br />
- nye stier <strong>og</strong> veje<br />
- vandløb, afvandingskanaler, søer <strong>og</strong> vandhuller<br />
32<br />
Det eksisterende åløb genoprettes med sint<br />
oprindelige, slyngede forløb.
D. Sti- <strong>og</strong> Vejanlæg<br />
- n<strong>og</strong>le generelle bemærkninger<br />
På skitseplanen er nye stier <strong>og</strong> veje markeret. Det eksisterende sti- <strong>og</strong> vejnet bibeholdes stort set<br />
urørt.<br />
- ændrede stier<br />
De eneste regulære ændringer sker i området øst for Håndværkerlandsbyen - i skoven omkring kilden,<br />
hvor der <strong>og</strong>så suppleres med træbeplantning på området for den nuværende græsningsfold<br />
mod det østre skel.<br />
Desuden omlægges stien fra den nuværende indgangsbygning frem til Rågelundsgård<br />
(Administrations- <strong>og</strong> værkstedsbygningerne), der nu er ført over øen ved skvatmøllen<br />
(vandmøllen), således at den føres uden for det egentlige centerområde. Stien er kun beregnet til<br />
”intern” trafik.<br />
12. Nye stier<br />
Som n<strong>og</strong>et nyt etableres et par meget smalle <strong>og</strong> næsten ”usynlige” stier man kan benytte for en<br />
særlig oplevelse.<br />
Den ene løber langs åen nord om Håndværkerlandsbyen <strong>og</strong> er kun tilgængelig ved at gå gennem -<br />
eller over - indhegningerne om dyrefoldene her.<br />
Den anden er en sti løber langs foden af Stormandsgården mod nord. Her opleves i særlig grad den<br />
dramatiske fæstningsvold på den ene side <strong>og</strong> de lave enge på den anden.<br />
13. Nye veje<br />
Adgangen til centeret vil fremover ske via den nye Historama-bygning, der anlægges på området,<br />
hvor indgangsbygningen ligger i dag. Man vil således fortsat skulle over åen via den nuværende<br />
bro. Derfra er der to valgmuligheder for den besøgende.<br />
Man vil enten kunne gå til Håndværkerlandsbyen eller til Stormandsgården. For handicappede,<br />
kørestolsbrugere <strong>og</strong> gangbesværede vil vejen til Stormandsgården være at fortrække, da den har<br />
den mindste stigning op mod centerets højtliggende områder.<br />
Ikke mindst for handicappede <strong>og</strong> gangbesværede etableres der en ny indkørselsmulighed, hvor<br />
man med bil kan køres næsten helt frem til Stormandsgården <strong>og</strong> det rekreative område vest for<br />
denne. Herfra vil adgangen i øvrigt <strong>og</strong>så være lettere tilgængelig for netop denne gruppe af besøgende.<br />
Denne indkørselsvej, der <strong>og</strong>så krydser åen nærmest skellet mod vest, giver <strong>og</strong>så mulighed for at<br />
busser kan komme tæt til centeret <strong>og</strong> afsætte eller hente turist- eller besøgsgrupper, som bare ønsker<br />
at bese Stormandsgården. Ligeledes vil vejen <strong>og</strong>så tjene som servicevej for både kiosken på<br />
det rekreative område <strong>og</strong> når der afholdes særlige arrangementer på Stormandsgården.<br />
Både denne, nye vej <strong>og</strong> den eksisterende vej gennem Rågelundsgård vil være tilstrækkeligt udbyggede<br />
som redningsveje for udrykningskøretøjer o.l..<br />
Den øgede anvendelse af hele centerområdet må naturligvis <strong>og</strong>så give anledning til at udvide det<br />
eksisterende vejnet. Således vil der blive anlagt n<strong>og</strong>le nye veje på centerets sydvestlige område,<br />
der skal give adgang til Bondegården <strong>og</strong> Møllegården.<br />
33
Økonomi- <strong>og</strong> tidsplan<br />
På de følgende sider er vist et skema med en oversigt over de anslåede udgifter til gennemførelse<br />
af projektoplægget som er gennemgået i det foregående.<br />
- forklaring til skitseret økonomi- <strong>og</strong> tidsplan<br />
Skemaet - eller regnearket - indeholder en opsummeret liste over alle de bygninger <strong>og</strong> elementer<br />
m.m. som forventes at indgå i projektet med en udgift - opdelt i de enkelte områder projektet omfatter<br />
samt anlægsarbejder i øvrigt.<br />
For bygningernes vedkommende er der endvidere angivet en forventet kvadratmeter samt den dertil<br />
forventede kvadratmeterpris. Ikke nærmere definerbare elementer er blot angivet med en forventet<br />
overslagspris.<br />
Slutteligt er der i skemaet angivet anslåede omkostninger til konsulenter: - arkitekt, ingeniør, research<br />
(arkæol<strong>og</strong>er <strong>og</strong> museumsfolk) m.m., ligesom der er afsat et procent-beløb til dækning af<br />
uforudseelige opgaver <strong>og</strong> omkostninger.<br />
Da det endvidere har været af interesse at få klarlagt, hvor lang tid en evt. byggeperiode ville<br />
strække sig, er der i skemaets højre side opstillet en række kolonner for årene 2009 til 2013 - en<br />
periode på i alt 5 år. Heri er forsøgt indsat de beløb, som de respektive opgaver forventes at koste i<br />
de omhandlende år.<br />
Nederst på skemaet er - forsøgsmæssigt - sammensat en løselig beregning af forholdet mellem forventede<br />
lønomkostninger <strong>og</strong> den tid, det tager at ”forbruge” disse. Dette med henblik på, at finde<br />
frem til det samlede behov for mandskab over en given årrække.<br />
- efterskrift<br />
Skemaets angivelser af såvel økonomifordelingen over den givne årrække såvel som beregningen<br />
af det forventede brug af mandtimer / årsværk er absolut kun at betragte som et forsøg på at skabe<br />
et overblik.<br />
I praksis vil det være næsten umuligt at forudsige, hvor lang tid arbejdet vil tage. Dels er det komplicerede<br />
opgaver, som for størstedelen kun kan løs af specielt uddannede folk, <strong>og</strong> dels gør opgavernes<br />
karakter, at de kan vejr-afhængige <strong>og</strong> derfor er mere langvarige at udføre end ”normale”<br />
byggeopgaver. Det er derfor højst tænkeligt, at der behøves mere tid til at udføre alle opgaver -<br />
især de, der er afhængige af særlig arbejdskraft.<br />
Alle disse forhold må således <strong>og</strong>så tages med i de overordnede planlægningsarbejder.<br />
34