Actionlæger •Privathospitalet •Sonja Mikkelsen - Stud. Med.
Actionlæger •Privathospitalet •Sonja Mikkelsen - Stud. Med.
Actionlæger •Privathospitalet •Sonja Mikkelsen - Stud. Med.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Magasinet for kommende læger<br />
<strong>Actionlæger</strong> • Privathospitalet • Sonja <strong>Mikkelsen</strong><br />
1
Århus:<br />
Anne Lautrup<br />
Odense:<br />
Siggi Martinsson-Uldall<br />
København:<br />
Nanna Døssing (3 sem.)<br />
Sophie Jacoby (4 sem.)<br />
Felicia Geertinger (11 sem.)<br />
Peter Roos (6 sem.)<br />
Line Ivarsson (1 sem.)<br />
Gordon Thomas Jehu (5 sem.)<br />
Bo Gregers Winkel (6 sem.)<br />
Jon Lykkegaard Andersen (11 sem.) -ansv. 35 38 08 42<br />
Forside:<br />
Foto: Ziggy Fugmann<br />
Bagside:<br />
Layout: Peter Roos, Gordon Jehu & Jon Lykkegaard Andersen<br />
Efter idé af: peter fahmy<br />
2<br />
STUD MED udgives af Foreningen af Danske Lægestuderende<br />
og udkommer på samtlige medicinske uddannelsesinstitutioner<br />
inkl. hospitaler i København, Århus og<br />
Odense<br />
Bladet udkommer hvert semester. Der må citeres med<br />
tydelig kildeangivelse.<br />
Abonnement kan tegnes ved indbetaling på girokortnr.<br />
3032310<br />
Mærk kuponen STUD MED. Pris i løssalg: 40 kr.<br />
Abonnement på 5 numre 160 kr. Yderligere henvendelse<br />
vedrørende abonnement, løssalg, køb af gamle numre mv<br />
bedes rettet til:<br />
STUD MED<br />
c/o FADL<br />
Panum Instituttet<br />
Blegdamsvej 3<br />
2200 København N<br />
Tlf: 35 39 26 45<br />
E-MAIL: <strong>Stud</strong>med@fadl.dk<br />
Sats og tryk: Werks Offset A/S<br />
ISSN: 0039-2634<br />
Oplag: 4800<br />
Foreslag til artikler mm. sendes til redaktionen. Vedlæg<br />
navn og adresse, så kontakter vi dig.<br />
Der er i denne udgave af STUD MED kommateret efter de<br />
nye kommaregler. For yderligere information se Dansk<br />
Sprognævns hjemmeside: www.dsn.dk<br />
FORÅR 2000<br />
NUMMER 82<br />
ÅRGANG 62
4 - Leder<br />
Indhold<br />
6 - Pionererne<br />
De har en anden kultur, en anden religion og fremmedklingende navne. De er<br />
den nye generation af danske læger.<br />
10 - På den anden side<br />
Optaget af svenske studerende på medicin i Danmark er eksploderet. Til<br />
gengæld er det næsten umuligt at komme den anden vej.<br />
16 - Til eftertiden<br />
„I kalder jer humanfysiologer, men arbejder kun med forsøgskaniner<br />
og mus. Jeg er den eneste i denne forsamling med virkelig kendskab<br />
til humanfysiologi, fordi jeg eksperimenterer med mennesker.“<br />
- Dr. Rascher, Nürnberg 1943<br />
23 - <strong>Actionlæger</strong><br />
Drømmer du om at hænge i en wire 30 meter over et skibsdæk med<br />
defibrillatoren i den ene hånd og lægetasken i den anden. Så læs de<br />
sande heltes historier.<br />
30 - Lægegrænser<br />
En gruppe yngre læger vil ikke finde sig i mere. Foreningen „Læger<br />
med grænser“ vil skabe bedre vilkår for de kommende turnuskandidater.<br />
32 - Øverste Kirurgiske<br />
Skønt hjemløse er de stadig iblandt os.<br />
34 - Sundhedsvæsenet ifølge Sonja<br />
Magasinet for kommende læger har besøgt Sundhedsministeriet og lyttet til vor<br />
nye chefs visioner.<br />
39 - En dag på Hamlet<br />
Flere danskere vil i fremtiden vælge et privathospital, forudser eksperter. STUD MEDs<br />
udsendte besøgte Danmarks største.<br />
3
Leder<br />
At tisse i<br />
bukserne<br />
Intet emne dominerer mediebilledet som<br />
sundhedssektoren. Dagligt sættes vores<br />
kommende arbejdsplads under offentlighedens<br />
lup.<br />
Samtidig er der næppe noget område<br />
som hospitalsverdenen der kalder på de<br />
store følelser. Hvor der er følelser, er der<br />
presse. Og hvor der er presse, er der<br />
politikere.<br />
Men kombinationen af politik og følelser<br />
er næppe ideel. Politikere skal som<br />
bekendt tækkes folket for at beholde<br />
jobbet, og dette medfører tit at man<br />
griber til populære løsninger fremfor<br />
optimale løsninger. Vælgerne skal se<br />
resultater, og de skal se dem inden næste<br />
valg.<br />
Dette bevirker ofte kortsigtede løsninger.<br />
Eller med andre ord; ministeren tisser i<br />
bukserne for at holde sig varm 4 år<br />
endnu. Mens fremtrædende oppositionspolitikere<br />
vælter rundt og skriger på ”Een<br />
patient, een scanner!” – et populært<br />
udsagn, for alle kender jo en der har haft<br />
cancer.<br />
Listen over sundhedsministre taler sit<br />
eget tydelige sprog; 5 ministre i løbet af<br />
de 7 år den nuværende regering har<br />
siddet på magten. En udskiftningsfrekvens<br />
der næppe medfører kontinuitet.<br />
Og kontinuitet er der tvingende brug<br />
for i Sundhedssektoren for at skabe de<br />
langsigtede, velovervejede løsninger.<br />
I dette nummer af STUD MED giver vi<br />
ordet til den nye Sundhedsminister. Hun<br />
fremlægger sine visioner, men spørgsmålet<br />
er om hun får lov at sidde længe nok<br />
til at realisere dem.<br />
Rækker tålmodigheden ikke til det<br />
offentlige sundhedsvæsen, findes der<br />
mod betaling et alternativ. I artiklen ”En<br />
dag på Hamlet” besøger vi et privathospital<br />
som kalder sig selv et supplement<br />
til det skattebetalte system. Her er<br />
bureaukrati, faggrænser og ikke mindst<br />
ventelister afskaffet. STUD MED har set<br />
på resultatet.<br />
Dog må du holde din tid i det offentlige<br />
system ud lidt endnu. Din turnus skal<br />
foregå på offentlige sygehuse, og det<br />
volder problemer. En gruppe yngre læger<br />
har grebet om nældens rod og etableret<br />
foreningen ”Læger med grænser”. I<br />
magasinet for kommende læger giver de<br />
deres opskrift på hvordan turnusuddannelsen<br />
burde være.<br />
Hvis din turnus derimod ligger langt ude<br />
i fremtiden, kan du drømme dig til det<br />
fremtidige job som en ren lægehelt. Grib<br />
magasinet, læg dig i solen og nyd din<br />
velfortjente sommerferie!<br />
5
Pionererne Sumara,<br />
Omkring ti procent af de medicinstuderende i<br />
København har et fremmedklingende efternavn.<br />
En stor del af dem har pakistansk baggrund. STUD<br />
MED har mødt fire af nydanskerne. De mener at<br />
der i fremtiden kan blive to parallelle systemer i<br />
sundhedssektoren: Et for danske læger og et for<br />
pakistanere.<br />
af af af af af Sophie Sophie Sophie Sophie Sophie Jacoby Jacoby Jacoby Jacoby Jacoby og og og og og Felicia Felicia Felicia Felicia Felicia Geertinger Geertinger Geertinger Geertinger Geertinger<br />
Illustration: Illustration: Illustration: Illustration: Illustration: Gordon Gordon Gordon Gordon Gordon Jehu Jehu Jehu Jehu Jehu<br />
6<br />
Sabeen, Khurram og Nadeem er<br />
alle født i Danmark eller kommet hertil<br />
som helt små. Deres forældre kom hertil<br />
for ca. 30 år siden som ufaglærte. Nu er<br />
deres børn voksne – og ivrige efter at få<br />
en uddannelse så de kan starte et bedre<br />
liv i Danmark, end deres forældre havde<br />
mulighed for. Alle fire bor hjemme, og<br />
som de første i familien er de i gang med<br />
en akademisk uddannelse.<br />
Prestigestudiet<br />
Sumara og Sabeen har begge haft en<br />
forestilling om at redde verden, men de<br />
indrømmer at deres endelige valg kan<br />
have været præget af medicinstudiets<br />
høje status i det pakistanske miljø. Det er<br />
vigtigt for forældrene at børnene udnytter<br />
deres muligheder i det danske<br />
samfund: ”Hos os er en god uddannelse<br />
et tegn på at forældrene har opdraget<br />
deres børn godt. Især jura og medicin<br />
giver prestige,“ som Sumara siger.<br />
Khurram er enig: ”I folkeskolen så jeg tre<br />
muligheder for mig: Jeg kunne enten
live jurist, læge eller ingeniør. Vi havde<br />
en modersmålslærer som i høj grad<br />
prægede os. Han mente at den eneste vej<br />
frem var at få en akademisk uddannelse,<br />
og 90% af mine venner er da også<br />
akademikere. Desuden støttede mine<br />
forældre mig i mit valg af studium. I vores<br />
kredse er studier i fx økonomi ikke så<br />
velansete som medicinstudiet. Måske har<br />
det noget at gøre med lægens rolle som<br />
autoritet.”<br />
Ingen af dem har dog følt sig presset til<br />
netop at vælge medicinstudiet. Sabeen<br />
fortæller at hendes forældre var ligeglade<br />
med hvad hun valgte, bare hun gik i<br />
gang med et studium. Nadeems forældre<br />
så også helst at han startede på en<br />
uddannelse, han kunne komme ind på<br />
med det samme. Men Nadeem var<br />
fænget af medicinstudiet, og derfor<br />
valgte han at bruge to år på at samle<br />
points til kvote II.<br />
Halalkød til julefrokosten<br />
”Det er ikke så tit vi bliver mindet om at vi<br />
er udlændinge. Og det er vel meget,<br />
meget positivt,” siger Sabeen. Eksempelvis<br />
er der altid halalkød til julefrokosten<br />
på Sumaras og Sabeens hold og en stor<br />
forståelse for at de ikke har lyst til at<br />
overskride de grænser, deres religion<br />
sætter for dem.<br />
Alligevel foretrækker Sabeen at deltage i<br />
arrangementer hvor der ikke drikkes så<br />
meget. Men hver gang hun takker nej til<br />
en fest, gør hun sig mange overvejelser.<br />
Hun er bange for i det lange løb at<br />
udelukke sig selv fra fællesskabet.<br />
Sabeen syntes for eksempel ikke altid at<br />
det var lige enkelt at være på rustur: ”Det<br />
var ikke let hele tiden at skulle sige; ”det<br />
vil jeg ikke!” Det må da være muligt at<br />
arrangere nogle aktiviteter hvor man ikke<br />
behøver at drikke. Man kunne for<br />
eksempel spille Trivial Pursuit,” som<br />
Sabeen siger.<br />
Khurram var til gengæld positivt overrasket<br />
over rusturen: ”Jeg blev overrasket<br />
over at opdage at man ikke behøver at<br />
læse hele tiden. Jeg lærte blandt andet at<br />
det er vigtigt at have interesser uden for<br />
studiet for at undgå at ens tilværelse<br />
bliver for ensformig.”<br />
Fællesskabet<br />
De har alle flest venner med pakistansk<br />
baggrund: ”Hvis man vil, er det let at<br />
blande sig. Men pakistanere er nok mere<br />
sammen med hinanden fordi vi kender<br />
hinanden fra tidligere. Det er jo meget<br />
naturligt,” siger Khurram.<br />
Det kan også skyldes at det er svært at nå<br />
over den kulturelle kløft. Sumara er<br />
egentlig meget tilfreds med det forhold<br />
hun har til danskere: ”Jeg har ikke nogen<br />
nære danske veninder, og det tror jeg<br />
egentlig heller ikke jeg har lyst til at få.”<br />
Sabeen mener at hvis hun havde en<br />
dansk veninde, som kendte alt til hendes<br />
kultur, kunne de sagtens være nære<br />
veninder. Nu er det for besværligt fordi<br />
man altid skal forklare alting fra grunden.<br />
Bliv hurtigt færdig!<br />
”At de pakistanske studerende ikke<br />
7<br />
▲
deltager så meget i nogen af basisgrupperne<br />
på studiet, kan også skyldes at<br />
vi i højere grad har den holdning at vi<br />
kommer for at studere,” mener Nadeem.<br />
Sabeen føler ikke at hun har tid til at<br />
deltage i en basisgruppe: ”Jeg tror at folk<br />
generelt har meget at se til. Jeg bruger<br />
for eksempel også meget tid på mine<br />
fritidsaktiviteter. Jeg vil gerne blive relativt<br />
hurtig færdig og arbejde og måske stifte<br />
familie. Jeg har venner der blev gift under<br />
studiet og fik børn, og så blev de hængende<br />
i deres studie i flere år. Det har jeg<br />
ikke lyst til.”<br />
Sumara forklarer at der i pakistanske<br />
familier ikke er tradition for at institutionalisere<br />
børnene med det samme. Derfor<br />
vil moderen have tendens til at prioritere<br />
familien højere end studiet. Derfor er<br />
holdningen blandt 1. generationsindvandrere<br />
at man som pige helst bør<br />
være færdig med studiet omkring 25-års<br />
alderen. Ellers vil familieliv og studium<br />
kollidere.<br />
8<br />
FADL-vagter<br />
Ingen af de fire kan huske nogen ubehagelige<br />
episoder fra FADL-vagter som<br />
decideret kan relateres til deres etniske<br />
baggrund. Om ubehageligheder fra<br />
patienters side siger Sabeen og Khurram<br />
at de sommetider på psykiatriske afdelinger<br />
kommer ud for racistiske patienter,<br />
som kan være ubehagelige, men at de<br />
ikke tager sig det nært med tanke på at<br />
patienterne jo er psykisk syge. Khurram<br />
tilføjer: ”Hvis man i løbet af en vagt er<br />
blevet dårligt behandlet af en sygeplejerske<br />
eller en anden personale, vil det i høj<br />
grad være misvisende at anklage vedkommende<br />
for at være racist. Det kan i<br />
lige så høj grad skyldes at den givne<br />
person har haft en dårlig dag og derfor<br />
ubevidst har ladet sine frustrationer gå<br />
ud over andre.”<br />
Sumara er irriteret over de ofte meget<br />
nærgående spørgsmål fra andet personale:<br />
”Man bliver lidt ked af at de tillader<br />
sig at gå så tæt på én. De kender kun ens<br />
navn, og alligevel udspørger de én om<br />
ægteskab og kærester, om kriterierne for<br />
at vælge ægtefælle og om man ville gifte<br />
sig med en dansker. De ville aldrig spørge<br />
danskere om så private ting. Efter sådan<br />
en vagt står man tilbage med en tom<br />
følelse. I starten var jeg dårlig til at sige<br />
fra, men jeg synes jeg er blevet bedre til<br />
det. Folk spørger jo fordi de er nysgerrige.<br />
Det kan jeg sådan set godt forstå -<br />
men at de bliver ved!”<br />
Tilpasningen<br />
Sabeen fortæller at det har stor betydning<br />
at man som indvandrer på medicinstudiet<br />
bryder et mønster. Da hun var<br />
yngre, tænkte hun ofte at hun i hvert fald<br />
ikke ville på bistand. Hun ville vise folk at<br />
hun trods sin baggrund godt kunne blive<br />
til noget.<br />
Alle fire skal som førstegenerationsdanskere<br />
og ældre søskende bane vejen<br />
for et indvandrermiljø tilpasset både det<br />
danske samfund og den kultur, de har
med i bagagen. ”Dine forældre kan jo<br />
ikke guide dig. Man tænker meget over<br />
hver enkelt situation. Den kan anskues<br />
fra flere vinkler afhængig af kulturen. Jeg<br />
tror vores børn vil få det lettere,”siger<br />
Sumara.<br />
Fremtiden<br />
Sabeen kan godt blive bekymret for<br />
fremtiden. Hun frygter at det vil blive<br />
sværere for læger med en anden etnisk<br />
baggrund at finde arbejde, når der ikke<br />
længere er lægemangel. Desuden er hun<br />
bekymret for den stigende fremmedfjendske<br />
tendens i medierne: ”Da jeg så<br />
Pia Kjærsgaards annonce i Jyllandsposten,<br />
tænkte jeg at her skal mine børn<br />
ikke vokse op. Jeg håber ikke at<br />
indvandrerlæger bliver sådan nogle<br />
andenrangslæger. Men det kan da godt<br />
være at holdningen i befolkningen er så<br />
åben til den tid, at det ikke er noget<br />
problem.”<br />
Nadeem mener at det med tiden vil blive<br />
bedre. Han henviser til England hvor<br />
integrationen er lykkedes, og siger at det<br />
er et spørgsmål om tilvænning og tid.<br />
To parallelle netværk<br />
”I lægeverden er det vigtigt at have<br />
kontakter. Det er endnu en grund til at<br />
nydanskere ”klumper sammen”. Man<br />
holder fast i de kontakter man har. Sådan<br />
kan der opstå to uafhængige netværk –<br />
et etnisk dansk og et nydansk. Og derfor<br />
er det også muligt at man kommer til at<br />
vælge speciale ud fra sine forbindelser.<br />
Det kan føre til specialer domineret af<br />
læger med en specifik etnisk baggrund,”<br />
mener Nadeem.<br />
Et andet problem er tendensen til at folk<br />
vælger praktiserende læge ud fra deres<br />
etniske baggrund. Sumara mener at det<br />
frie lægevalg gør det svært at ændre på<br />
den tendens.<br />
Sabeen mener at man i hospitalsvæsenet<br />
til gengæld skal have nogle helt klare<br />
holdninger, og ikke tillade at patienter<br />
afviser en læge på grund af hans etniske<br />
baggrund.<br />
Pakistan<br />
Ingen af de fire har nogen umiddelbare<br />
planer om at flytte til Pakistan. For<br />
Sabeen er tanken dog ikke helt fjern:<br />
”Jeg synes ikke helt jeg kan udelukke<br />
det, for nok er Pakistan et andet land,<br />
men så fremmed er det heller ikke for<br />
mig og når vi endelig rejser derned, er vi<br />
der i tre måneder ad gangen, og vi har<br />
tæt kontakt til vores familie og kan<br />
modersmålet. Men lige nu er det ikke det<br />
jeg har som førsteprioritet”.<br />
Nadeem er stadig ikke helt afklaret med<br />
hensyn til i hvilket land han skal bo i<br />
fremtiden: „I Pakistan er der mulighed for<br />
en hurtig karriere og en høj indtægt. Til<br />
gengæld er det faglige niveau højere i<br />
Danmark. Hvis det bliver for problematisk<br />
at arbejde i Danmark, så er Pakistan da et<br />
alternativ“<br />
U N I T E D C O L O R S<br />
O F M E D I C I N E<br />
9
10<br />
10<br />
10
På den anden<br />
side<br />
Af Af Af Af Af Line Line Line Line Line Ivarsson Ivarsson Ivarsson Ivarsson Ivarsson<br />
Foto: Foto: Foto: Foto: Foto: Polfoto Polfoto Polfoto Polfoto Polfoto<br />
Illustrationer: Illustrationer: Illustrationer: Illustrationer: Illustrationer: Line Line Line Line Line Ivarsson Ivarsson Ivarsson Ivarsson Ivarsson<br />
Svenske studerende strømmer årligt over Øresund<br />
og begiver sig målbevidst i retning af de danske<br />
sundhedsvidenskabelige Fakulteter. Danske<br />
studerende opfordres til at søge uddannelse i<br />
udlandet, men fejl i karakteroversætningen gør<br />
det umuligt.<br />
En femtedel af de heldige som sidste år<br />
blev optaget på medicinstudiet på<br />
Københavns Universitet, udstødte<br />
jubelbrølet i Sverige.<br />
Antallet af danske studerende der<br />
modtog et optagelsesbrev fra Sverige, var<br />
lige så iøjnefaldende, blot på en ganske<br />
anden måde: Ikke én eneste dansk<br />
studerende blev optaget på medicinstudiet<br />
ved de svenske universiteter.<br />
Svenske studerende bliver ved med at<br />
strømme til, mens danske studerende i<br />
afmagt må se til og trøste sig med<br />
undervisningsminister Margrethe<br />
Vestagers udtalelse i Universitetsavisen<br />
(nummer 3, 17.februar år 2000).<br />
- Der er en ubalance i Skandinavien,<br />
men det kan danske studerende ligeså<br />
let være med til at afhjælpe. I stedet for<br />
at begrænse udenlandske ansøgere skal<br />
unge danskere i stedet søge til udlandet.<br />
På den måde vil vi få udlignet<br />
forskellene…<br />
Men danske og svenske studerendes<br />
muligheder for at søge over landegrænsen<br />
er ikke ens.<br />
Karaktererne omskrives til den svenske<br />
studerendes fordel, mens de danske<br />
karakterer forringes!<br />
Problemet er at der i Danmark i praksis<br />
ikke gives karakterer af den kaliber som<br />
kræves for at blive optaget på medicinstudiet<br />
i Sverige. Mens hvad der svarer til<br />
12,0 i Sverige (5,0 eller MVG = meget vel<br />
godkendt), gives i meget højere grad.<br />
Det er naturligt at forudsætte at<br />
oversættelseskriterier for omskrivning af<br />
karakterer mellem Sverige og Danmark<br />
udspringer af et nordisk samarbejde.<br />
Men det viser sig at omskrivningen<br />
foregår uden nogen som helst gensidig<br />
kontrol mellem de nordiske lande. Det<br />
må betragtes som værende op til det<br />
enkelte land hvorledes man nu synes at<br />
optaget af udenlandske ansøgere bør<br />
behandles. Ansvaret må derfor placeres i<br />
et manglende nordisk samarbejde.<br />
Monopol på studiepladser<br />
Tabellerne for omskrivning af karakterer<br />
er udarbejdet på et teoretisk grundlag<br />
hvor man har valgt at sætte 12,0 på den<br />
danske skala, respektive 5,0 på den<br />
svenske skala, som et såkaldt praktisk<br />
maksimum – det formodede højest<br />
opnåelige gennemsnit.<br />
For at komplicere situationen yderligere,<br />
er den svenske 1-5 skal blevet afløst af<br />
den nye 1-20 points skala. Men danske<br />
studerende søger stadig ind på den<br />
gamle skala.<br />
Det viser sig at det praktiske maksimum<br />
rummer store problemer. Det opfattes<br />
nemlig forskelligt i de to nabolande og<br />
bruges derfor på to vidt forskellige måder<br />
ved karaktergivning. Kort sagt bruges det<br />
praktiske maksimum i Sverige, men ikke i<br />
Danmark.<br />
Det skaber særlig problemer i toppen af<br />
skalaen og berører derfor i høj grad<br />
medicinstudiet.<br />
11<br />
11<br />
▲
Det danske gennemsnit på 12,0 gives til<br />
0 % af alle danske studenter.<br />
Den tilsvarende karakter i Sverige, dvs.<br />
5,0 eller MVG, gives til 39,3% af eleverne<br />
i faget Matematik A. Tallet kan<br />
være misvisende da kun et enkelt fag er<br />
taget i betragtning og ikke et gennemsnit<br />
af alle<br />
fagene.<br />
Men hvis man<br />
rent teoretisk<br />
overfører<br />
eksemplet til det<br />
danske gymnasium,<br />
vil det<br />
betyde at 20% i<br />
en dansk<br />
matematikklasse<br />
afslutter med<br />
11,0! Men ikke<br />
nok med det,<br />
20% afslutter<br />
også med 13,0<br />
for at regnskabet<br />
skal gå lige<br />
op!<br />
Iøjnefaldende<br />
nok gives de<br />
svenske topkarakterer tilstrækkeligt<br />
mange gange til at dække det årlige<br />
optag af medicinstuderende i Sverige.<br />
Det er åbenlyst at der er tale om en<br />
enorm forskel i opfattelsen af skalaernes<br />
yderpunkter.<br />
- MVG optræder usædvanlig mange<br />
gange! Lærerne har fået dårlige eller<br />
ligefrem forkerte vejledninger<br />
omkring karaktergivningen i det nye<br />
system, siger Anette Suhr på Københavns<br />
Universitets <strong>Stud</strong>ieadministration.<br />
Problemet kunne være undgået, hvis<br />
oversættelsen af karaktererne svarede til<br />
den tilsvarende forskel i karaktergivningen.<br />
12<br />
12<br />
Der er en ubalance i Skandinavien, men det kan<br />
danske studerende ligeså let være med til at afhjælpe.<br />
- Undervisningminister Margrethe Vestager<br />
Men netop heri ligger problemet - for<br />
MVG og 5-tal sættes lig 12,0! Den<br />
svenske studerende får dermed et langt<br />
bedre gennemsnit i danske karakterer end<br />
det tilsvarende er værd i Sverige. Omvendt<br />
kryber den danske studerendes gennemsnit<br />
ind til et ubrugeligt ingenting.<br />
Nordisk samarbejde?<br />
Ved udarbejdelse af omregningstabellen<br />
bliver der skelnet mellem de 75% der<br />
inkasserer de laveste karakterer og de<br />
25% der scorer de højeste. Topfolkene<br />
fastsætter disse medianer og derudfra<br />
laver de omregningstabellen.<br />
- Grænsekaraktererne, der eksempelvis<br />
skiller de 50 procent bedste eksaminer<br />
fra de 50 procent dårligste, er<br />
ækvivalente, forklarer undervisningsminister<br />
Margrethe Vestager og fortsætter:<br />
- Omregningsskalaerne justeres jævnligt,<br />
således at de passer til eventuelle<br />
ændringer i karakterniveauet.<br />
At skalaerne revideres årligt er selvfølgelig<br />
vigtigt, men hvad hjælper det når man<br />
således bygger videre på et fundamentet<br />
der i forvejen ikke holder?<br />
<strong>Med</strong>ianer baserer sig nemlig på en<br />
normalfordeling, og karakterer er ikke<br />
normalfordelte.<br />
Ved præsentation<br />
af den svenske<br />
omregningstabel,<br />
udbryder Anette<br />
Suhr på <strong>Stud</strong>ieadministrationen<br />
forbavset: ”Den<br />
har jeg aldrig set<br />
før!”<br />
Det indrømmes<br />
fra både <strong>Stud</strong>ieadministrationen<br />
og fra<br />
Uddannelsesstyrelsen,<br />
at der<br />
ikke er nogen<br />
som helst<br />
gensidig kontrol<br />
på området!<br />
Måske er det<br />
netop konsekvenserne<br />
af det nordiske samarbejde eller,<br />
mere korrekt, manglen på samme som får<br />
Anette Suhr til at udbryde:<br />
- Jeg har på fornemmelsen at Sverige<br />
snyder med EU-reglerne og med optagelsen<br />
af danskerne. Danskerne<br />
behandles ikke helt efter reglerne og<br />
aftalerne!<br />
Men med al sandsynlighed er det ikke<br />
snyd vi taler om – derimod en reel fejl i<br />
karakteroversætningen.<br />
Den totale forvirring der hersker omkring<br />
omregningstabellen er iøjnefaldende.<br />
Den svenske karakter som i år vil blive<br />
oversat til 9,3 svarede så sent som ved<br />
optaget sidste år til 9,6. Altså en fejlbedømning<br />
på 0,3!
En fejl der vidner om manglende overblik<br />
- en fejl som måske har givet ufortjent<br />
adgang til mange eftertragtede uddannelser<br />
der netop ligger indenfor dette<br />
karakterinterval.<br />
<strong>Stud</strong> med i Norden<br />
Antallet af<br />
svenske ansøgere<br />
til medicinstudiet<br />
i Danmark, steg<br />
med ca. 50 på<br />
bare et år! Meget<br />
bemærkelsesværdigt<br />
steg antallet<br />
af svenskere der<br />
blev optaget også<br />
med netop 50.<br />
Vender vi derimod<br />
blikket mod det<br />
svenske land, ser<br />
vi at 6 håbefulde<br />
danskere sidste år<br />
indsendte en<br />
ansøgning til<br />
medicinstudiet.<br />
Heraf blev ingen<br />
optaget!<br />
Derfor er der i<br />
dag et par hundrede svenske stud.med’er<br />
i Danmark, mens SU-styrelsen oplyser at<br />
kun 7 danskere læser medicin i hele<br />
Sverige.<br />
Undervisningsminister Margrethe<br />
Vestager fastslår at:<br />
-Syv studerende fra Danmark læste i<br />
1999 medicin i Sverige, så helt umuligt<br />
er det altså ikke at blive optaget i<br />
Sverige.<br />
Men tallene er misvisende. STUD MED<br />
har forsøgt at kontakte de 7 i Sverige. Det<br />
lykkedes kun at få fat i 2 af dem. Det viste<br />
sig at de 2 ikke havde kunnet bruge<br />
deres danske studentereksamen til noget<br />
Danskerne behandles ikke helt efter reglerne og aftalerne.<br />
- Anette Suhr, <strong>Stud</strong>ieadministrationen KU<br />
som helst. De brugte flere år i Sverige på<br />
at læse op til Högskoleprovet (adgangsgivende<br />
færdighedsprøve) for på den<br />
måde at komme ind på medicinstudiet.<br />
Hverken VHS – Verket för högskoleservice,<br />
eller universiteterne vil oplyse antallet af,<br />
eller navnene på danske studerende på<br />
det svenske medicinstudium. Der henvises<br />
til at det sker for at beskytte den<br />
enkelte studerendes nationalitetsanonymitet!<br />
Den store forskel i ansøgningsaktiviteten<br />
kan forklares på mange andre måder end<br />
ved at beskylde danske studerende for<br />
sløvhed og manglende nytænkning.<br />
Til at begynde med, og som det helt<br />
centrale, skal der ikke herske nogen som<br />
helst tvivl om at den omregningstabel der<br />
serveres den danske studerende kan<br />
afskrække selv den modigste. Enhver der<br />
har taget studentereksamen ved et dansk<br />
gymnasium ved nemlig at et gennemsnit<br />
på 12,0 er den rene utopi.<br />
Men det er kravet hvis man vil læse<br />
medicin i Sverige. Et faktum der får selv<br />
den mest ivrige og endog flittige læseorm<br />
til at grave et hul, stort nok til at<br />
rumme udlængslens idé… for ikke at tale<br />
om omregnings-tabellen.<br />
Hvis man<br />
desuden kaster<br />
et blik på det<br />
samlede antal<br />
udenlandske<br />
ansøgere til de<br />
to lande, ser<br />
man en klar<br />
tendens.<br />
Antallet af<br />
udenlandske<br />
ansøgere til<br />
medicinstudiet i<br />
Sverige var<br />
sidste år mere<br />
end 7 gange<br />
mindre end i<br />
Danmark.<br />
Danmark<br />
modtager årligt<br />
ca. 400 ansøgninger<br />
fra<br />
udenlandske studerende hvorimod<br />
Sverige kun modtager små 50 ansøgninger<br />
til medicinstudiet.<br />
Det er her dele af den grundlæggende<br />
problematik er at finde.<br />
På trods af at der årligt er dobbelt så<br />
mange nybagte studenter i Sverige som i<br />
Danmark, tilbyder de danske universiteter<br />
ca. 3 gange flere studiepladser på<br />
medicin end Sveriges 6 universiteter<br />
sammen.<br />
13<br />
13
Strømme på tværs af Øresund<br />
Som bekendt strømmer vandet i Øresund<br />
kun en vej. Det samme er gældende for<br />
strømmen af studerende.<br />
Hvornår vil politikerne vågne op og<br />
opdage at danske studerende ufrivilligt<br />
sidder tilbage med deres danske studentereksamen<br />
på den forkerte side af<br />
Øresund. Brian <strong>Mikkelsen</strong>, uddannelsespolitisk<br />
ordfører for Konservative, siger:<br />
- Der er ikke grund til panik, grundet<br />
de mange svenskere, der søger til<br />
Danmark for at studere. Det er en<br />
naturlig udvikling i dagens samfund,<br />
der bevæger sig mod en stadig højere<br />
grad af internationalisering.<br />
Men netop når politikerne taler om<br />
internationalisering, fremstår problemet<br />
tydeligere end nogensinde. Danske<br />
studerende er ved at blive overhalet<br />
indenom. Vi ser den nordiske integration<br />
blomstre, bare ikke lige for os selv!<br />
Løsningen på problemet er ikke at<br />
begrænse antallet af udenlandske<br />
ansøgere, men derimod at give den<br />
danske studerende mulighed for at søge<br />
til udlandet. Det er en forudsætning for<br />
at vende strømmen. Herefter vil problemet<br />
løse sig selv. Udlængslen hos den<br />
danske studerende – ikke mindst når<br />
drømmestudiet kommer på tale - er<br />
mindst lige så stor som vi i dag ser det<br />
hos den svenske befolkning.<br />
Det vil kræve en gennemgribende<br />
revidering af omregningstabellen hvor<br />
der i langt højere grad bør tages højde<br />
for de reelle forskelle mellem karaktergivningen<br />
i Sverige og Danmark.<br />
Først her vil den studerende kunne bruge<br />
sin danske studentereksamen til at søge<br />
uddannelser i vores nordiske naboland.<br />
14<br />
14<br />
Sören Dam Larsen læser medicin på Linköping Universitet i<br />
Sverige og er dansk statsborger. Han fortæller:<br />
Jeg blev optaget på medicinstudiet på Københavns<br />
Universitet i ´89, hvor jeg læste de to første semestre. Jeg<br />
flyttede så til Sverige og troede ikke at det ville blive så<br />
svært at komme ind på lægeuddannelsen, som det senere<br />
viste sig. Nordisk samarbejde og alt det der - men ak hvor<br />
jeg tog fejl!<br />
Min ansøgning blev langt om længe afvist og jeg var nødt<br />
til at begynde forfra. Jeg kæmpede med Högskoleprovet i<br />
fem år, indtil det i ´94 lykkedes mig at score det krævede<br />
antal points, som for medicinstudiet også er det højeste<br />
antal mulige.
ANSØGERE TIL DANSKE UNIVERSITETER<br />
1014 studiepladser, 2068 ansøgere til disse i 1999.<br />
I 1998: 94 svenske søgende, 45 optagne.<br />
I 1999: 141 svenske søgende, 91 optgane.<br />
Kilde: <strong>Stud</strong>ieadministrationen<br />
ANSØGERE TIL SVENSKE UNIVERSITETER<br />
395 studiepladser, 2426 ansøgere til disse i 1999<br />
I 1998: 0 danske søgende, 0 optagne.<br />
I 1999: 6 danske søgende, 0 optagne.<br />
Kilde: Verket för högskoleservice - VHS<br />
KARAKTERFORDELING I SVERIGE<br />
Tallene er hentet fra året 1997/1998 for linjen Naturvetenskap, NV (svarer til dansk gymnasies<br />
matematiske linje), i faget matematik A.<br />
1-5 skalaen afskaffedes og afløstes af 1-20 points skalaen d. 1.juli 1994.<br />
IG - ikke godkendt: 0,0% = 0 (svensk 1-5 skala)<br />
0 point (svensk 1-20 skala)<br />
G - godkendt: 12,6% = 3 (svensk 1-5 skala)<br />
10 point (svensk 1-20 skala)<br />
6,6 (dansk karakter)<br />
VG - vel godkendt: 48,0%= 4 (svensk 1-5 skala)<br />
15 point (svensk 1-20 skala)<br />
8,8 (dansk karakter)<br />
MVG - meget vel godkendt: 39,3% = 5 (svensk 1-5 skala)<br />
20 point (svensk 1-20 skala)<br />
12,0 (dansk karakter)<br />
Kilde: Skolverket<br />
KARAKTERFORDELING I SVERIGE<br />
Tallene er hentet fra år 1998, for gymnasiets matematiske linje - karakterfordeling<br />
ved studenterexamen<br />
11,0-11,9 i gennemsnit: 0.14%<br />
12,0 eller derover, i gennemsnit: 0.00%<br />
Kilde: Undervisningsministeriet<br />
15<br />
15
Under anden verdenskrig gennemførte tyske læger en lang række<br />
medicinske eksperimenter på fanger i koncentrationslejrene.<br />
Forsøgsresultaterne bruges stadig.<br />
STUD MED har pløjet sig igennem de gamle tyske rapporter for at se hvilke<br />
dele af nutidens medicinske pensum der baserer sig på nazisternes<br />
grusomheder.<br />
16<br />
16
Til<br />
eftertiden af:<br />
It must be admitted, that Dr. Rascher,<br />
although he wallowed in blood and in<br />
obscenity, he nevertheless appears to<br />
have settled the question of what to do<br />
for people in shock from exposure to<br />
cold.<br />
Dette er major Leo Alexanders konklusion<br />
efter at have gennemgået det omfattende<br />
materiale fra forsøg foretaget på<br />
fanger i koncentrationslejren Dachau i<br />
Tyskland i perioden 1942-44. Alexanders<br />
rapport munder ud i en vejledning i<br />
genoplivning til fremtidig brug for The<br />
Air-Sea Rescue Services of the United<br />
States Armed Forces. Rapporten<br />
hemmelighedsstempledes af den amerikanske<br />
efterretningstjeneste, men<br />
deklassificeredes i 1953 til brug for den<br />
amerikanske videnskab og industri.<br />
Rapportens konklusioner baserer sig på<br />
forsøgsresultater opnået under de mest<br />
groteske og umenneskelige forhold den<br />
medicinske videnskab har stillet navn til.<br />
Resultaterne fra forsøgene foretaget på<br />
fanger i de tyske koncentrationslejre er<br />
omfattende. De omhandler så forskellige<br />
emner som knogletransplantation,<br />
sårheling, trykfald, typhus, kranielle og<br />
cerebrale afvigelser, samt injektion af<br />
forskellige toksiske stoffer. Fælles for<br />
dem alle er at forsøgene oftest har været<br />
livsfarlige eller invaliderende for forsøgspersonerne<br />
og således umulige at<br />
gennemføre på frivillige under reglerne<br />
for informeret samtykke. Men da de<br />
fleste forsøg samtidig har været underkastet<br />
de strengeste regler for kontrolleret<br />
kliniske forsøgs verificerbarhed og<br />
reproduktion, er der tale om resultater af<br />
indlysende værdi for den medicinske<br />
forskning.<br />
Resultaterne har da også været flittigt<br />
brugt af eftertidens forskere og er stadig<br />
af stor medicinsk betydning. Faktisk så<br />
stor at dele af nutidens medicinstuderendes<br />
pensum indirekte baserer<br />
sig på disse forsøgsresultater.<br />
Afkølingsforsøgene i Dachau<br />
De mest veldokumenterede forsøg<br />
udførtes i koncentrationslejr Dachau i<br />
1942 under ledelse af Dr. Rascher og<br />
med bemyndigelse fra Himmler. Faktisk<br />
stammer det oprindelige eksemplar af<br />
rapporten fra Himmlers arkiver. BERICHT<br />
ÜBER ABKÜHLUNGSVERSUCHE AM<br />
MENSCHEN hedder rapporten, og den<br />
dækker over en lang række forsøg i<br />
hvilke fanger nedsænkedes i koldt vand.<br />
Meningen var at undersøge de bedste<br />
betingelser for overlevelse og genoplivning<br />
af tyske soldater som efter flystyrt<br />
eller skibsulykker måtte opholde sig i<br />
havet i en længere periode.<br />
De første forsøg undersøgte på mest<br />
basale vis overlevelsestiden efter nedsænkning<br />
i koldt vand. Der måltes blandt<br />
andet rektaltemperatur, respirationsfrekvens,<br />
CO 2 -indhold i blodet, og hvor<br />
kulderystelserne ikke var for intense til at<br />
forstyrre målingerne toges desuden EKG.<br />
På basis af disse EKG samt EEG fra<br />
dyreforsøg gik spekulationen på, at<br />
hjertet standser ved lave temperaturer,<br />
fordi nedbrydningen af acetylcholin<br />
forringes og impulsledningen over<br />
hjertet således umuliggøres. Vi har på<br />
næste side gengivet forsøgsresultaterne,<br />
af: af: af: af: Peter Peter Peter Peter Peter Roos Roos Roos Roos Roos & & & & & Gordon Gordon Gordon Gordon Gordon Jehu Jehu Jehu Jehu Jehu<br />
en kort og kynisk indrømmelse af drabet<br />
på 7 forsøgspersoner. I rapportens<br />
konklusion hedder det:<br />
Døden indtræder med få undtagelser ved<br />
en rektaltemperatur på 26 - 27° C.<br />
Denne konklusion genfinder vi i det<br />
medicinske pensum, her gengivet fra<br />
Kruhøffer „Supplerende noter i<br />
fysiologi“(FADL 1994):<br />
Ved temperaturer omkring 30° C indtræder<br />
der bevidsthedstab, og ved 25-27° C<br />
ophører den spontane respiration. [...]<br />
Ventrikelflimren opstår ved temperaturer<br />
omkring 25-27° C. Det har derfor længe<br />
været antaget, at genoplivning af personer<br />
med accidentel hypothermi kun var<br />
17<br />
17<br />
▲
mulig, når den dybe temperatur ikke var<br />
faldet under dette niveau.<br />
Det skal desuden nævnes at disse forsøg<br />
har været med til at danne basis for de<br />
tabeller, der over hele verden jævnligt<br />
bruges til estimater over antallet af<br />
overlevende efter skibsulykker og lignende.<br />
Efterfølgende forsøg omhandlede<br />
genoplivningen af forsøgspersonerne<br />
efter en længere periode i koldt vand.<br />
Forskellige metoder forsøgtes (sammenlignet<br />
i grafen på foregående side),<br />
blandt andet med elektrisk opvarmede<br />
tæpper, en lyskasse („Lichtbügel“) og<br />
med „animalische Wärme“; sidstnævnte<br />
18<br />
18<br />
foregik ved at placere forsøgspersonen i<br />
en seng sammen med 1 eller 2 prostituerede<br />
kvinder og undersøge, om den<br />
kropslige kontakt kunne genoplive<br />
personen. Såfremt denne metode til<br />
genoplivning lykkedes - og det gjorde<br />
den sjældent - måltes desuden<br />
rektaltemperatur for det tidspunkt, hvor<br />
samleje kunne gennemføres. Konklusionen<br />
blev imidlertid, at den bedste<br />
metode til genoplivning var at anbringe<br />
forsøgspersonen i et kar med varmt vand,<br />
helst 40 - 45° C varmt.<br />
Dette resultat har stadig værdi, og ikke<br />
blot medicinstuderende, men også alle<br />
andre som undervises i førstehjælp skal<br />
kende denne metode. I Uffe Kirks<br />
lærebog „Førstehjælp“ (Dansk Røde Kors<br />
1992) hedder det om forfrysninger:<br />
Hvis det frosne område er hvidt, hårdt og<br />
uforskydeligt, skal der ske en hurtig<br />
optøen i 42-44 C varmt vand.<br />
En række forsøg belyste desuden indvirkningen<br />
af alkohol - det havde længe<br />
været postuleret at alkohol givet i store<br />
mængder kunne medvirke til genopvarmningen<br />
af den kuldeskadede.<br />
Raschers forsøg viste imidlertid, at<br />
alkohol kun skulle gives i små mængder,<br />
og han angiver denne til 100 g 40%<br />
snaps. I lærebogen „Førstehjælp“ er<br />
dette resultat blevet revideret til<br />
Hvis den kuldeskadede er ved bevidsthed,<br />
kan varme gives „indefra“ ved at give<br />
varm te eller lignende - aldrig alkohol!<br />
Forsøgene viste at alkohol givet under<br />
afkølingen kun havde betydning, såfremt<br />
den administreredes i så store mængder,<br />
at bevidstløshed indtrådte. Dette<br />
forklaredes ved, at bevidstløshed modvirker<br />
den store varmeafgivelse fra kroppen,<br />
som skyldes kulderystelser og andre<br />
bevægelser. En forklaring som siden er<br />
blevet alment accepteret, og hos<br />
Kruhøffer får følgende beskrivelse:<br />
Ved bevægelser kan der ganske vist<br />
opnåes en øget varmeproduktion, men<br />
samtidig fremskyndes vandets fornyelse<br />
omkring huden, hvorved betingelserne<br />
for varmeafgivelse kan øges endnu mere.<br />
Det kan derfor være en fordel at flyde<br />
fremfor at svømme eller træde vande.
Et af de mest konkrete fund gjort af Dr.<br />
Rascher og hans hold var, at hastigheden<br />
hvormed kroppens temperatur faldt,<br />
afhang af hvorvidt hjernestammen - det<br />
vil sige hals og baghovede - var oven<br />
vande:<br />
Ved samtidig afkøling af hals og nakke<br />
fremskyndes temperaturfaldet. Dette skal<br />
ses i henhold til udfald af modregulationen<br />
via varme- og karcentre; der optræder<br />
desuden hjerneødem. [...] Heraf<br />
udledes den ubetingede nødvendighed<br />
at konstruere redningsveste, i hvilke<br />
soldaten står lodret i vandet, således at<br />
øvre brystkasse og hoved rager fri af<br />
vandet.<br />
Konstruktionen af<br />
en beskyttelsesring<br />
for hals og<br />
nakke ses stadig<br />
på nutidens<br />
redningsveste.<br />
3 uger før Tysklands<br />
kapitulation<br />
beordrede<br />
Himmler henrettelsen<br />
af Dr. Rascher -<br />
formodentlig<br />
under frygten for<br />
at Rascher kunne<br />
røbe sin viden til<br />
de allierede.<br />
Sterilisering<br />
med<br />
røntgenstråler<br />
Tysklands indenrigsminister<br />
og<br />
chef for gestapo Heinrich Himmler var<br />
ansvarlig for det såkaldte „Jødespørgsmål“.<br />
Og hans svar på problemet<br />
var som bekendt enkelt; den<br />
uarbejdsdygtige gruppe af jøder skulle<br />
elimineres, den arbejdsdygtige skulle<br />
arbejde. Men for at hindre en fortsat<br />
tilvækst i den jødiske befolkning, skulle<br />
sidstnævnte gruppe steriliseres. En<br />
betydelig brevveksling mellem Himmler<br />
og lægerne Brack og Clauberg bevidner<br />
Himmlers store interesse for en hurtig og<br />
billig massesterilisation af jøder. Lægerne<br />
vurderer, at den bedste løsning er<br />
sterilisation ved kraftig røntgenbestråling<br />
af genitalie-området;<br />
En røntgen-kastration derimod er ikke<br />
blot relativ billig, men lader sig inden for<br />
kort tid gennemføre på mange tusinde.<br />
hedder det i et brev til Himmler. Himmler<br />
udtrykker sin „absolutte interesse“ i<br />
metodens afprøvning, og herefter følger<br />
en række breve, i hvilke den bedste<br />
metode diskuteres. Clauberg foreslår en<br />
procedure, ved hvilken fangerne beordres<br />
frem til en skranke, hvor de skal udfylde<br />
et spørgeark. Bag skranken sidder en<br />
medicinsk assistent, som kan aktivere et<br />
skjult røntgenapparatur og således<br />
bestråle fangens genitalieområde i den<br />
nødvendige periode. Clauberg anslår i et<br />
brev til Himmler, at metoden vil kunne<br />
sterilisere „flere hundrede - hvis ikke<br />
endda 1000 - på en dag.“ Clauberg<br />
ønsker efterfølgende at undersøge vævet<br />
fra få af de steriliserede jøder for at sikre<br />
sig metodens effektivitet, en undersøgelse<br />
som foregik på Anatomisk Institut i<br />
Strassbourg. Således giver Henri Henripierre,<br />
som ved den tyske okkupation af<br />
Frankrig blev arresteret og pålagt arbejde<br />
på instituttet, følgende vidnesbyrd under<br />
Nürnberg processen:<br />
A few days later we received a second<br />
convey of thirty men. These arrived exactly<br />
in the same state as the first, that is, still<br />
warm, with wide open eyes, congested,<br />
eyes brilliant, bleeding at the mouth and<br />
bleeding at the nose, and also losing<br />
their fecal matter. The preservation of<br />
these thirty men was also proceeded with<br />
immediately, with one slight difference.<br />
The left testicle in each case was removed,<br />
which was sent to the Laboratory ▲<br />
19<br />
19
for Anatomy Number 2. That was a<br />
private laboratory run by professor Hirt.<br />
Himmler, som anså sig selv for en stor<br />
videnskabelig ressource, supplerede med<br />
sin egen praktiske afprøvning af metoden;<br />
[...] at man spærrer en jødinde sammen<br />
med en jøde i en vis tid og så ser, hvilket<br />
resultat der deraf følger.<br />
Metoden har selvsagt været inspireret af<br />
dyreforsøg med røntgenstrålers betydning<br />
for væv. Ikke desto mindre har<br />
forsøgene gennemført i Auschwitz<br />
skaffet den vigtige konklusion at røntgenstråler<br />
kan være steriliserende, også<br />
på mennesker. I Genesers „Histologi“<br />
(Munksgaard 1998) udtrykkes det<br />
således:<br />
Også røntgenstråler kan i tilstrækkelig<br />
høje doser fremkalde degeneration af de<br />
spermatogene celler og eventuel sterilitet.<br />
Dette faktum udnyttes dagligt på hospitaler<br />
over hele verden, idet patienter før<br />
røntgenundersøgelse altid udstyres med<br />
gonadebeskytter.<br />
Det er interessant at se hvorledes Dr.<br />
Brack under Nürnberg processen forsvarer<br />
steriliseringen af jøder med at det i<br />
det mindste sikrede dem livet. I forsvaret<br />
hedder det:<br />
Q: Did you consider the<br />
extermination of the Jews a crime?<br />
A: Yes, we considered it a crime.<br />
We did not consider it worthy of the<br />
German people.<br />
Q: [...] You approached Himmler<br />
with the suggestion to sterilize the Jews,<br />
but in reality you did not want the Jews<br />
to be sterilized. You did that just in order<br />
20<br />
20<br />
to prevent more brutal measures from<br />
the part of Himmler or Hitler, did you<br />
not?<br />
A: [...] It is my opinion that these<br />
suggestions delayed this action and<br />
thereby prevented much evil being<br />
caused.<br />
Farmakologiske eksperimenter<br />
I april 1945 befriede sovjetiske tropper<br />
koncentrationslejren Sachsenhausen.<br />
Efterfølgende afhørtes lejrledelsen af det<br />
sovjetiske militærtribunal. SS-lejrlæge<br />
Heinz Baumkötter kunne berette hvorledes<br />
han selv og andre læger havde<br />
forestået en række forsøg med gift på<br />
fanger. Han beskrev hvorledes en ampul<br />
indeholdende 1 ml cyankalium placeredes<br />
i munden på fangen, som derpå bed<br />
den i stykker. Cyankaliums virkning på<br />
den menneskelige organisme var på<br />
daværende tidspunkt velkendt, men<br />
forsøgene blev gennemført med det<br />
formål at fastslå hvor lang tid der gik før<br />
den givne dosis medførte døden hos<br />
mennesket. Det var ønskeligt at finde et<br />
middel som virkede hurtigt, effektivt og<br />
smertefrit og som derfor - efter den tyske<br />
kapitulation - gav højtstående SS-førere<br />
mulighed for at unddrage sig deres<br />
ansvar. Baumkötter fastslog, at cyankalium<br />
indtaget oralt i den nævnte dosis<br />
medførte dødens indtræden allerede<br />
efter 15 sekunder. Denne viden er<br />
efterfølgende blevet brugt i toksikologien,<br />
og i Kampmann et al „Basal og<br />
klinisk farmakologi“ (FADL 1994) hedder<br />
det:<br />
Cyanbrinte, hydrogencyanid (HCN) er en<br />
luftart, som ved inhalation er en meget<br />
hurtigt virkende dødelig gift i koncentrationer<br />
over ca. 300 p.p.m. Oral indtagelse<br />
af kalium- eller natriumcyanid giver en<br />
lidt langsommere dødelig forgiftning i<br />
mængder på 50-100 mg. Ofte når<br />
symptomerne ikke at vise sig, før indtræden<br />
af bevidstløshed, kramper (anoxiske)<br />
og død.<br />
I Dachau udførtes også forsøg med<br />
giftstoffer. En hyppig metode var at skyde<br />
giften ind i forsøgspersonen med et<br />
projektil. Formålet var indlysende; hvis et<br />
iøvrigt ikke-dræbende skud kunne<br />
indeholde et giftstof, som ville virke<br />
dræbende på organismen, ville en såret<br />
fjende altid være dødelig såret.<br />
Således beskriver Dr. Mrugowsky et<br />
forsøg, som han selv forestod, hvorunder<br />
3 dødsdømte fanger blev skudt i låret<br />
med et projektil indeholdende giftstoffet<br />
Akonitin-nitrat. Han giver en detaljeret<br />
beskrivelse af de efterfølgende komplikationer,<br />
hvori det blandt andet hedder:<br />
Efter 20 til 25 minutter indtrådte motorisk<br />
uro og en let savlen. [...] Samtidig<br />
fandtes en stærk opkastelsesfornemmelse.<br />
Den ene forgiftede forsøgte<br />
forgæves at kaste op. [...] Den<br />
motoriske uro tiltog senere så meget, at<br />
personerne rejste sig op, kastede sig ned<br />
igen, rullede med øjnene, gennemførte<br />
meningsløse bevægelser med hænder og<br />
arme. [...] Døden indtrådte 121, 123 og<br />
129 minutter efter det givne skud.<br />
Akonitin tilhører gruppen af toksiske<br />
alkaloider (kvælstofholdige baser). I<br />
Casarett & Doull’s „Toxicology“ (US 1996)<br />
ses symptomerne observeret af<br />
Mrugowsky forklaret således:<br />
In addition to cardiac arrhythmias and<br />
hypotension, the alkaloids cause GI upset<br />
and neurological symptoms, especially<br />
numbness of the mouth and paresthesia<br />
in the extremities. Aconitine has been<br />
used experimentally in the study of<br />
cardiac arrhytmias. The alkaloid causes a<br />
prolonged sodium current in cardiac
muscle with slowed repolarization. The<br />
neurological effects are due to a similar<br />
action on voltage-sensitive sodium<br />
currents in nerve fibers.<br />
I 1935 blev sulfonamids virkning som<br />
chemoterapeutikum opdaget. Under<br />
krigen ønskede man at undersøge<br />
stoffets virkning som antibiotika, i<br />
særdeleshed i forbindelse med granatsår.<br />
Man forsøgte derfor at påføre fanger i<br />
koncentrationslejrene granatsår-lignende<br />
kvæstelser. I praksis foregik dette ved, at<br />
lægen skar dybe sår i fangens ben og<br />
inficerede dette med en flora af strepto-,<br />
stafylo- og pneumokokker. I visse tilfælde<br />
inficeredes såret desuden med glasskår<br />
og savsmuld for at efterligne den virkelige<br />
krigsskade så nøjagtigt som muligt.<br />
En del af forsøgspersonerne blev behandlet<br />
med sulfonamid, den anden del<br />
fungerede som kontrolgruppe. Sulfonamid<br />
viste sig ikke virksomt mod streptoog<br />
stafylokokker, men havde en vis effekt<br />
på pneumokokker. Udfaldet for de to<br />
grupper blev imidlertid det samme;<br />
mange fanger døde under forsøget,<br />
andre døde af forsøgets eftervirkninger.<br />
Hos Kampmann et al gives forklaringen<br />
på forsøgets dødelige udfald:<br />
[...] streptokokker af gruppe D og F, [...] er<br />
naturligt sulfonamid-resistente. [...]<br />
Sulfonamider kan få et come back til<br />
pneumonibehandling, hvis pneumokokkerne<br />
i Danmark bliver penicillinresistente.<br />
Dommen i Nürnberg<br />
Det er vigtigt at understrege, at eksperimenterne<br />
udført på mennesker i koncentrationslejrene<br />
ikke var alment accepteret.<br />
Størstedelen af den tyske lægestand tog<br />
stiltiende afstand fra forsøgene. Under<br />
en konference i 1943 følte Dr. Rascher<br />
(hovedmanden bag afkølings ▲<br />
21<br />
21
eksperimenterne) sig mødt med en sådan<br />
kulde, at han - efter sigende efter<br />
adskillige drinks - forsøgte at forsvare sig<br />
med udtalelsen:<br />
I kalder jer human fysiologer, men<br />
arbejder kun med forsøgskaniner og<br />
mus. Jeg er den eneste i denne forsamling<br />
med virkelig kendskab til human<br />
fysiologi, fordi jeg eksperimenterer med<br />
mennesker.<br />
Fra december 1946 til juli 1947 gennemførte<br />
de allierede afhøringerne i<br />
Nürnberg af de 23 anklagede i den<br />
såkaldte „<strong>Med</strong>icinersag“. Dommen faldt<br />
20. August 1947: 7 dømtes til døden og<br />
blev henrettet. 5 dømtes til livsvarigt<br />
fængsel. 2 dømtes til 20 års fængsel, 1 til<br />
15 års fængsel og 1 til 10 års fængsel. 7<br />
blev frifundet.<br />
I tribunalets konklusion hed det blandt<br />
andet:<br />
These experiments were not the isolated<br />
and casual acts of individual doctors and<br />
research workers working solely on their<br />
own responsibility, but were the products<br />
of coordinated policy-making and<br />
planning at high governmental, military,<br />
and Nazi Party levels, conducted as an<br />
integral part of the total war effort. They<br />
were ordered, sanctioned, permitted or<br />
approved by persons in positions of<br />
authority who under all principles of law<br />
were under the duty to know about these<br />
things and to take steps to terminate or<br />
prevent them.<br />
22<br />
22<br />
Himmler begik selvmord umiddelbart<br />
efter at være blevet arresteret af allierede<br />
tropper.<br />
Det Det skal skal understreges, understreges, at at de de i i artiklen<br />
artiklen<br />
citerede citerede citerede lærebøgers lærebøgers lærebøgers beskrivelser beskrivelser beskrivelser ikke<br />
ikke<br />
nødvendigvis nødvendigvis baserer baserer sig sig direkte direkte på<br />
på<br />
forsøg forsøg udført udført udført i i koncentrationslejre, koncentrationslejre, men<br />
men<br />
istedet istedet kan kan være være baseret baseret på på dyreforsøg<br />
dyreforsøg<br />
eller eller kontrolleret kontrolleret kliniske kliniske forsøg forsøg med<br />
med<br />
informeretinformeret samtykke samtykke udført udført i i forlænforlæn-<br />
gelse gelse og og som som som underbyggelse underbyggelse af af de<br />
de<br />
beskrevne beskrevne beskrevne forsøg.<br />
forsøg.<br />
Primære historiske kilder:<br />
Alexander, Leo: THE TREATMENT OF<br />
SHOCK FROM PROLONGED EXPOSURE<br />
TO COLD, ESPECIALLY IN WATER,<br />
Washington D.C. 1953<br />
heri findes desuden<br />
Rascher et al: BERICHT ÜBER<br />
ABKÜHLUNGSVERSUCHE AM<br />
MENSCHEN, 1942<br />
Meclewski et al: EXPERIMENTAL<br />
OPERATIONS ON PRISONERS OF<br />
RAVENSBRÜCK CONCENTRATION CAMP,<br />
Poznan 1960<br />
Mendelsohn: THE HOLOCAUST -<br />
SELECTED DOCUMENTS, Vol. 9, New<br />
York 1982<br />
ZENTRALBLATT FÜR CHIRURGIE, 44,<br />
Leipzig 1943, pp. 1553-57<br />
DER ERBARZT, Heft 5/6, Berlin 1944, pp.<br />
62-64
Da vi var små, drønede vi hen til vinduet når vi hørte lyden af en ambulance.<br />
Vi er stadig ikke vokset fra fascinationen af de hylende sirener, men nu er<br />
den rettet mod de handlekraftige læger og brandmænd i vognene. Vi<br />
besluttede os til at få stillet vores nysgerrighed, og med kvindelig ynde<br />
lokkede vi en ambulancelæge og en helikopterlæge til at fortælle nogle<br />
spændende historier om deres dramatiske arbejde. Vi fik også en tur i<br />
vognen, hvilket gav os mulighed for at opleve en rigtig brandmand på nært<br />
hold.<br />
<strong>Actionlæger</strong> Af:<br />
Freddy Lippert er overlæge på<br />
anæstesiologisk afdeling på Rigshospitalet<br />
og den daglige leder af lægeambulancen<br />
i København. Han fortæller<br />
om de krav der stilles til ambulancelægen:<br />
- Det er vigtigt at man kan arbejde akut<br />
og selvstændigt, da man ofte skal tage<br />
hurtige beslutninger. Det er vanskeligt<br />
når man kommer ud til større skadesteder<br />
i løbet af meget kort tid at få<br />
overblik og prioritere hvem der skal<br />
behandles nu, og hvem der kan vente.<br />
Derudover skal man have psyke til at klare<br />
de ofte tragiske situationer:<br />
- Det er opslidende når man oplever<br />
noget meningsløst. Jeg blev engang<br />
kaldt ud til et færdselsuheld hvor en<br />
kvindelig cyklist var blevet påkørt og<br />
dræbt af en lastbil. Jeg så barnesædet på<br />
cyklen, og fik at vide at hun lige havde<br />
afleveret sit barn i vuggestue – det tog<br />
hårdt på mig.<br />
En anden gang blev vi kaldt ud til et<br />
færdselsuheld hvor det viste sig at en<br />
mand med vilje havde påkørt og dræbt<br />
sin kone. I armene havde konen deres<br />
barn, som på mirakuløs vis havde overlevet<br />
påkørslen. Så manden var steget ud af<br />
bilen og havde skåret halsen over på<br />
barnet. Det virker meningsløst.<br />
Der er ikke oprettet særlig psykologhjælp<br />
til folk på lægeambulancen. Når en<br />
vagt har været særlig barsk og personalet<br />
er blevet psykisk påvirket, mødes man i<br />
stedet – læger og brandmænd – og<br />
Af: Af: Af: Af: Sophie Sophie Sophie Sophie Sophie Jacoby Jacoby Jacoby Jacoby Jacoby & & & & & Nanna Nanna Nanna Nanna Nanna Døssing Døssing Døssing Døssing Døssing<br />
Fotografi: Fotografi: Fotografi: Fotografi: Fotografi: Wendy Wendy Wendy Wendy Wendy Plovmand Plovmand Plovmand Plovmand Plovmand<br />
diskuterer dagens oplevelser igennem.<br />
Freddy har en faglig ambition om at gøre<br />
den præhospitale behandling bedre,<br />
men er også engageret af mere personlige<br />
grunde. Sammenligner han sin<br />
daglige gang på Rigshospitalet med at<br />
køre med lægeambulancen, så er der<br />
ingen tvivl om hvad der er sjovest - I hver<br />
udrykning er der en historie.<br />
Men Freddy er ikke meget for at indrømme<br />
det heroiske i arbejdet som<br />
ambulancelæge:<br />
- For os er det et fagligt spørgsmål om<br />
man kan løse problemet. Der er ikke<br />
nogen forskel i at behandle et lungeødem<br />
på en skadestue eller i en lejlighed.<br />
Det er ikke mere helte agtigt, det er bare<br />
mere kompliceret.<br />
23<br />
23<br />
▲
Vi fik over 2 dage lov til at køre med<br />
lægeambulance i København. Her er et<br />
par af lægernes historier.<br />
Granater i baghaven<br />
Engang under rockerkrigen fik vi alarmmeldingen:<br />
“raket i hus”. Det viste sig at<br />
en af rockerne, havde arbejdet i haven i<br />
skudsikker vest og med pistol. “Havearbejdet”<br />
bestod i at sætte et kæmpe<br />
hegn op. Han var imidlertid blevet<br />
forstyrret af nogle personer som var<br />
kommet kørende forbi og havde kastet<br />
håndgranater ind til ham.<br />
Da vi kom, lå han med det ene ben<br />
læderet og granatsplinter i skulderen.<br />
Den skudsikre vest havde taget resten.<br />
24<br />
24<br />
Nogle behjertede mennesker havde<br />
bundet en tyk ledning omkring låret.<br />
Stykket under knæet var knust. Vi gav<br />
ham noget smertestillende og skulle til at<br />
flytte ham over i ambulancen. Vi var lige<br />
ved at klippe ledningen over, da det<br />
pludselig slog os at den kunne være<br />
strømførende. Det var den, så vi undlod<br />
at klippe i den…<br />
Vi pakkede patienten sammen og ville<br />
køre ind mod Rigshospitalet. Men i<br />
mellemtiden var Hells Angels rockeren,<br />
som havde siddet inde for dobbeltdrab,<br />
dukket op. Han ville køre med i ambulancen,<br />
men det modsatte vi os, for på en<br />
eller anden måde var vi jo mål nok i<br />
forvejen. Vi kørte ham ind, men benet var<br />
dog ikke til at redde. Den scene blev jeg<br />
næsten verdensberømt på, for hver gang<br />
de skulle rapportere om rockerkrigen i TV,<br />
viste de klippet hvor jeg går med en<br />
dropflaske på vej hen til ambulancen.
Is på nosserne<br />
Jeg blev kaldt til Istedgade for at behandle<br />
en narkoman som havde taget en<br />
overdosis. Da vi kom frem, var vi lidt i tvivl<br />
om hvem patienten egentlig var. Der stod<br />
en meget nydelig fyr, pænt klædt på, og<br />
lignede bestemt ikke en narkoman. Men<br />
det var altså ham. Han havde været stoffri<br />
i otte måneder, havde søgt tilbage i<br />
miljøet og var så kommet til at tage for<br />
meget. Det er klassisk. Han stod på<br />
benene, men var meget påvirket. Jeg<br />
sagde til ham at jeg ville tage noget af<br />
fixet. Det var han indforstået med, så jeg<br />
gav ham antidot. Der gik nogle minutter,<br />
så blev han utilpas og gik lidt væk og<br />
kastede op. Det ses hyppigt ved det<br />
hurtige skift mellem først at have for<br />
meget og så for lidt morfin i kroppen.<br />
Alt imens vi stod og ventede på at han<br />
kunne klare sig selv, dukkede der den<br />
mest barmfagre blondine op. Hun gik<br />
hen til patienten og stod og holdt ham<br />
om skulderen og talte sødt til ham. Han<br />
fik det bedre og rettede sig op. Da de<br />
havde stået sådan lidt tid, begyndte hun<br />
at tage ham kærligt i skridtet. Jeg tænkte<br />
at hvis han havde fået det så godt, at de<br />
kunne begynde at snakke forretninger, så<br />
måtte ambulancetjenestens rolle ligesom<br />
være udspillet.<br />
Blondinen vendte sig om og kiggede på<br />
mig med sine store dådyrøjne og<br />
spurgte:<br />
- Er det ikke også rigtigt at det hjælper at<br />
komme isvand på nosserne ?<br />
Jeg blev så paf at jeg ikke lige havde<br />
noget svar, men gav hende ret i at det<br />
vågnede man sikkert af. Men jeg mente<br />
dog at det jeg havde i sprøjten, var mere<br />
effektivt.<br />
Mens vi havde stået der og udvekslet<br />
forskellige medicinske behandlingsmetoder<br />
til overdosis, var narkomanen såmænd<br />
gået sin vej. Blondinen kiggede på<br />
mig igen og sagde at hun havde altså set<br />
det virke to gange. Og så gik hun også.<br />
▲<br />
25<br />
25
26<br />
26<br />
LÆGEAMBULANCEN<br />
I Danmark er det kun anæstesiologer<br />
som kører med lægeambulancen. De<br />
har et fuldtidsjob ved siden af, da det<br />
er vigtigt at de opretholder rutinen fra<br />
den daglige gang på en skadestue, intensivafdeling<br />
og operationsgang. Der<br />
er 19 læger knyttet til lægeambulancen<br />
i HS, som kører ud ca. 24 gange i døgnet<br />
(7000 gange om året) Det er overvejende<br />
medicinske tilfælde, men lægeambulancen<br />
bliver også kaldt til at stå<br />
stand by til større ulykkessteder, som fx<br />
en brand.<br />
Lægeambulancen medbringer i modsætning<br />
til den almindelige ambulance<br />
udstyr som ellers kun findes på skadestuen.<br />
Når en patient med hjerteproblemer<br />
befinder sig på fjerde sal, er<br />
det meget afgørende at man har mulighed<br />
for at genoplive patienten på stedet,<br />
og ikke er nødt til at skynde sig at<br />
transportere patienten ned af trappen<br />
og ind i ambulancen. (Det er umuligt at<br />
ventilere og massere en patient på vej<br />
ned fra fjerde sal).<br />
Ambulanceførerne i den almindelige<br />
ambulance er brandmænd med en uddannelse<br />
som ambulancebehandlere. I<br />
lægeambulancen er denne suppleret<br />
med en ekstra uddannelse så de kan<br />
assistere lægerene.<br />
I lægeambulancen sidder udover lægen<br />
og ambulanceføreren ofte en stud.med.<br />
Mange vælger at køre med som et led<br />
i deres uddannelse.
27<br />
27
HELIKOPTERLÆGER<br />
Der er 26 helikopterlæger tilknyttet flyvestationen<br />
Værløse. Heraf er de 25 ansat<br />
på rådighedskontrakt, mens en er ansat<br />
på fuld tid. For at blive helikopterlæge<br />
skal man have aftjent sin værnepligt og<br />
bestået et flyvemedicinsk kursus, samt<br />
have erfaring indenfor kirurgi og anæstesiologi.<br />
Der er over 300 missioner årligt, ca. èn<br />
om dagen, som primært er rettet mod<br />
ulykker på havet.<br />
I tilfælde af havsnød bliver der ringet til<br />
søværnets operative kommando som<br />
rekvirerer en helikopter. Meldingen går<br />
videre til flyvestationen, og så bliver<br />
helikopterlægen ”scramblet” (kaldt ud).<br />
Lars Ebskov er afdelingslæge på<br />
orthopædkirurgisk afdeling på Hillerød<br />
sygehus og arbejder desuden som<br />
helikopterlæge.<br />
Her ses han sammen med sine kolleger.<br />
28<br />
28
Lig i lasten<br />
Engang blev vi kaldt ud til Oslo-færgen.<br />
Det var en scrambling kl 4 om natten<br />
hvor vi fik at vide at det skulle gå meget<br />
hurtigt. Da vi var nået et stykke derudaf,<br />
fik vi at vide at det drejede sig om en ung<br />
dame med hjerteproblemer. Vi prøvede at<br />
lande på dækket i bulderragende mørke,<br />
hvilket ikke kunne lade sig gøre. Så<br />
”Doc” måtte ned ( Doc er kaldenavnet for<br />
alle helikopterlæger). Min assistent blev<br />
først hejst ned, så der ikke skete ”Doc”<br />
noget. Bagefter blev jeg firet ned i en -<br />
synes jeg - meget tynd wire. Det var<br />
spooky at hænge ca. 30 meter over<br />
færgedækket med en defibrillator i den<br />
ene hånd og en lægetaske i den anden.<br />
Nede på dækket var der kaos. En masse<br />
nordmænd løb rundt mellem hinanden<br />
og råbte og skreg. Vi løb hen ad gange,<br />
ned ad trapper og ind ad døre. I en af<br />
korridoerne lå der en kæmpestor dame i<br />
40-års alderen, som vejede ca. 200 kg.<br />
Rundt omkring hende stod en rand af<br />
mennesker, hendes mand hylede og<br />
skreg og alle råbte i munden på hinanden.<br />
Efter at jeg havde taget EKG, gik det<br />
op for mig at hun faktisk VAR død. Jeg<br />
måtte simpelthen skære igennem og sige<br />
at der ikke var mere at gøre, og at vi IKKE<br />
kunne tage hende med. Manden skreg,<br />
alle skreg og kaptajnen kom ned og<br />
forlangte at vi skulle tage hende med. Jeg<br />
måtte sige at de var nødt til at tage<br />
hende med ned i køkkenet og lægge<br />
hende i fryserummet. Det var jo svært for<br />
folk at forstå, men vi fik båret hende<br />
derned og kom tilbage i helikopteren.<br />
I skudlinien<br />
Vi var på mission under krigen i Jugoslavien.<br />
En dansk soldat var kørt galt og<br />
røget udover en bro ned i vandet. Han var<br />
meget hårdt kvæstet og lå i respirator på<br />
en intensiv afdeling i Zagreb. Vores job<br />
var at hente ham hjem til Danmark. På<br />
det tidspunkt kørte vi stadigvæk i<br />
militærfarvede ambulancer, da vi endnu<br />
ikke havde fået malet dem hvide. Vi fløj<br />
derned og måtte køre i kortege til<br />
hospitalet, da vi kunne risikere at blive<br />
beskudt p.g.a. ambulancens uheldige<br />
farve. Da vi kom frem, fandt vi soldaten<br />
på intensivafdelingen uden overvågning.<br />
Vi var to læger og to sygepassere, hvoraf<br />
den ene var chefsergent, kæmpestor<br />
mand, som havde maskinpistoler med for<br />
at kunne forsvare sig hvis der kom<br />
soldater. Det var meget besværligt at få<br />
vores patient ud af hospitalet. Vi kom ud<br />
i ambulancen og halvvejs ud til helikopteren<br />
stoppede en serbisk patrulje os og<br />
meddelte at vi ikke kunne komme videre.<br />
Chefsergenten sprang ud af ambulancen<br />
med sine maskinpistoler og begyndte at<br />
true soldaterne. Han var fuldstændig<br />
frygtløs. Jeg var på det tidspunkt overbevist<br />
om at han ville blive skudt. Vi holdt<br />
der en time imens de checkede papirer.<br />
Det var ret ubehageligt. Til sidst kom vi<br />
igennem og op i helikopteren. Da vi<br />
landede i Ålborg, blev han på hvinende<br />
dæk kørt til neurokirurgisk afdeling hvor<br />
han blev opereret. Han havde haft en<br />
kæmpe blødning i hjernen, men overlevede<br />
næsten uden mén. Han ville aldrig<br />
have overlevet dernede.<br />
Sidenhen fik vi så malet ambulancerne<br />
hvide.<br />
29<br />
29
Lægegrænser<br />
Ingenting at spise i vagterne, ikke tid til at sove eller komme<br />
på toilettet. Stor arbejdsbelastning og stort ansvar, dårlig<br />
supervision – og næsten ingen opbakning fra kollegaer eller<br />
fagforening. Det var virkeligheden for en gruppe yngre<br />
læger. Til sidst fik de nok og startede foreningen Læger med<br />
Grænser. STUD MED var med til et af deres møder.<br />
af af af af af Felicia Felicia Felicia Felicia Felicia Geertinger Geertinger Geertinger Geertinger Geertinger & & & & & Jon Jon Jon Jon Jon Lykkegaard Lykkegaard Lykkegaard Lykkegaard Lykkegaard Andersen Andersen Andersen Andersen Andersen<br />
Illustration: Illustration: Illustration: Illustration: Illustration: Lasse Lasse Lasse Lasse Lasse Høgh Høgh Høgh Høgh Høgh Andersen Andersen Andersen Andersen Andersen<br />
En gruppe nyuddannede læger, der alle<br />
havde været i medicinsk og kirurgisk<br />
turnus i Københavns Amt, blev på en<br />
kursusdag opfordret til at snakke om<br />
arbejdsbelastninger. Og da der først blev<br />
prikket hul på bylden, væltede det ud<br />
med frustrationer. Ikke én eneste havde<br />
været tilfreds med sin hospitalsturnusophold.<br />
De yngre læger fandt ud af at de alle<br />
havde følt sig ensomme, trætte og<br />
inkompetente. Mange fik aldrig de pauser,<br />
de var berettigede til. Flere var nødt til<br />
at acceptere vagtværelser i den anden<br />
ende af hospitalet uden sengetøj og<br />
bademuligheder, selvom kravene til<br />
vagtværelsernes indretning er beskrevet<br />
nøje i overenskomsten. De fik sjældent<br />
indsigt i afdelingens speciale fordi der<br />
hverken var tid til at komme på operations-gangen<br />
eller i ambulatoriet: For at<br />
sætte handling bag ordene besluttede de<br />
at danne Læger med Grænser (LMG).<br />
Foreløbig har foreningen koncentreret<br />
sig om at beskrive deres arbejdesforhold i<br />
Ugeskrift for Læger, OBS Acuta, MOK og<br />
en række andre fagtidsskrifter.<br />
På deres hjemmeside kan man nominere<br />
”månedens bedste afdeling” og deltage<br />
i debatten om lægers arbejdsvilkår eller<br />
få gode råd omkring patientklager og<br />
første dag i turnus.<br />
Underskud<br />
Men hvorfor er læger så dårlige til at råbe<br />
op om deres arbejdesforhold?<br />
Forklaringen er, ifølge LMG, at lægeverdenen<br />
har en tradition for individualisme<br />
og specialisering, kombineret med<br />
mange års korte ansættelsesperioder<br />
forskellige steder. Derfor fremstår<br />
lægestanden ikke som en samlet gruppe<br />
med en fælles politisk målsætning.<br />
30<br />
30<br />
Nogle tør ikke gå alene til<br />
afdelingsledelsen med deres krav<br />
af frygt for karrieren – og hvis man<br />
prøver bliver man pacificeret med<br />
en oprykning til mellemvagt.. De<br />
yngste læger kommer ikke til<br />
reservelægerådsmøderne eller<br />
forsøger at få indflydelse på deres<br />
arbejdsforhold. På nogle afdelinger<br />
ved ingen hvem tillidsmanden<br />
er, og tillidsmanden kender ikke<br />
altid overenskomsten.<br />
Det kan skyldes det overvældende<br />
arbejdspres. På en stor medicinsk<br />
afdeling i Københavns Amt skulle<br />
de eksempelvis have været ni<br />
reservelæger, men de var kun seks<br />
og heraf måtte de to ikke gå i vagt.<br />
<strong>Med</strong> udsigt til en døgnvagt hver<br />
fjerde dag er der ikke meget<br />
overskud til fagpolitik.<br />
Men LMG oplever også at det<br />
betragtes som lidt suspekt at<br />
interessere sig for sine egne<br />
arbejdsforhold: ”Man må gerne<br />
arbejde en hel masse. Man må<br />
gerne være en god operatør. Man<br />
må gerne være en stor forsker.<br />
Men det er ikke fint at fokusere på sine<br />
egne krav. Selv ikke når det er åbenlyst for<br />
enhver idiot at man bliver bedre til sit<br />
arbejde af at have bedre forhold. Vi vil<br />
gerne have brudt myten om at det er<br />
vigtigt at være så tapper. I dag er man<br />
ikke en ordentlig læge medmindre man<br />
får -10 kroner i løn, bor i en sammenrullet<br />
avis og ser 10 patienter i sekundet”.<br />
“Resultatet af det nuværende system<br />
bliver nogle underlige personlighedsindskrænkede<br />
læger. Dårlige til at<br />
samarbejde. Dårlige til at kommunikere.<br />
Dårlige til at fokusere på egen ressourcer.<br />
Hvis vi virkelig vil hjælpe vores patienter,<br />
kræver det et personligt overskud.”<br />
I samme båd<br />
For at få brudt den tradition, vil LMG<br />
have fat i de studerende så tidligt som<br />
muligt. ”Det er vigtigt at gøre noget for<br />
de kollegaer vi får. Man kommer til at<br />
arbejde som en sindssyg resten af sit liv.<br />
Så bør man på et tidligt tidspunkt gøre<br />
sig klart hvad det egentligt er man vil”.<br />
Foreningens mål er først og fremmest at<br />
få gjort opmærksom på de dårlige<br />
arbejdsforhold på hospitalerne så den<br />
enkelte læger ikke føler sig alene med<br />
problemerne.<br />
Mere konkret vil man forbedre introduktionen<br />
til turnus. Lave en beskrivelse af de<br />
forskellige amter til 12. semester stude-
ende og få indført returndage under<br />
hospitalsturnus, ligesom man har det i<br />
almen praksis i dag. På de returndage<br />
kan de nybagte læger få mulighed for at<br />
få feedback på små og store problemer<br />
fra andre i samme båd.<br />
Samtidig arbejder man på at få offentliggjort<br />
de evalueringsskemaer som alle<br />
yngre læger skal aflevere efter deres<br />
turnusophold. På nuværende tidspunkt<br />
bruges skemaerne ikke af andre end<br />
afdelingerne selv.<br />
Gruppen af Yngste Læger (GYL) har ikke<br />
fået lov af FAYL til at offentliggøre de<br />
enkelte afdelingers evalueringer, men<br />
LMG har tænkt sig at kontakte<br />
„Vi vil gerne have brudt myten om, at det er<br />
vigtigt at være så tapper. I dag er man ikke en<br />
ordentlig læge medmindre man får<br />
-10 kroner i løn, bor i en sammenrullet avis og<br />
ser 10 patienter i sekundet”.<br />
Sundhedsstyrelsen med henblik på<br />
ændre dette.<br />
Alene i provinsen<br />
LMG mener ikke at problemet er<br />
specielt for København: ”Når jeg<br />
snakker med mine tidligere<br />
holdkammerater, der nu arbejder i<br />
provinsen, fortæller de historier<br />
om at når bagvagten er gået hjem,<br />
kan det være svært at få fat på<br />
ham. Og det sidste man får at vide<br />
er at han altså ikke har tænkt sig at<br />
komme ind nærmest under nogen<br />
omstændigheder. Så står man<br />
alene med ansvaret.<br />
Man er typisk også mere ensom<br />
fordi man ikke har så mange<br />
turnuskollegaer. Men vi ved reelt<br />
ikke hvor stort problemet er i<br />
provinsen.”<br />
Tag ansvaret alvorligt<br />
LMG forklarer at de ikke har tænkt<br />
at sætte sig ned i et hjørne og kun<br />
komme med negativ kritik.<br />
”Der er nogle ting vi er nødt til at<br />
brokke os over. Men vi prøver at lave<br />
positive tiltag, som at nominere den<br />
bedste afdeling. Vi er ikke interesseret i at<br />
kåre landets dårligste afdelinger. Det får<br />
vi intet ud af.<br />
Intentionen er at fortælle overlægerne og<br />
fagforeninge at vi synes de er medansvarlige.<br />
De har et ansvar der er proportionalt<br />
med den indflydelse de har, og<br />
det skal de tage alvorligt..<br />
Samtidig ønsker vi også at sige til<br />
kollegaerne derude at de må tage sig<br />
sammen. Og ikke rende rundt og brokke<br />
sig over forholdene uden at gøre noget<br />
ved det. Det nytter ikke noget at lige så<br />
snart der er en der brokker sig til en<br />
morgenkonference, så slår alle blikket<br />
ned i bordet.”<br />
En gruppe udenfor<br />
LMG har holdt et møde med FAYL, men er<br />
skeptiske overfor at gå direkte ind i<br />
fagforeningsarbejdet<br />
”Det er mere effektivt at stå udenfor. Det<br />
FAYL gør er på mange måder godt. Men<br />
det er ikke godt nok. Vi tror at vi kommer<br />
længere ved at have en ping pong<br />
situation, end ved at lade os integrere i et<br />
system som vi kan fornemme er så tungt<br />
at det næsten er dræbende for nye<br />
initiativer. Vi føler os mere farlige når vi<br />
står udenfor. Hvis vi går ind i fagforeningen,<br />
så er vi neutraliseret. Så gælder<br />
deres regler, og så bliver man nødt til at<br />
mene det samme som dem”.<br />
LMG’s profilering foregår helt bevidst i<br />
fagtidsskrifter som f.eks Ugeskrift for<br />
læger og ikke i pressen, selvom om der<br />
har været følere ude fra bl.a TV2<br />
“Vi har snakket om det, men vi ønsker<br />
ikke den form for eksponering. Vi vil<br />
gerne være lidt anonyme. Vi vil gerne<br />
fremtræde som en gruppe og ikke som<br />
enkeltpersoner. Hvis vi skal tages alvorligt<br />
af fagforening og kollegaer skal<br />
diskussionen ikke foregå på forsiden af<br />
Ekstra Bladet. Så kunne vi let komme til at<br />
undergrave vores eget budskab.”<br />
Du kan besøge Læger med grænser<br />
på:www.laegermedgraenser.suite.dk<br />
31<br />
31
Sundhedsvæsenet<br />
ifølge Sonja<br />
Af: Af: Af: Af: Af: Bo Bo Bo Bo Bo Gr Gr Gregers Gr Gregers<br />
egers egers egers WW<br />
Winkel WW<br />
inkel inkel inkel inkel og og og og og Gor Gor Gordon Gor Gordon<br />
don don don Thomas Thomas Thomas Thomas Thomas Jehu Jehu Jehu Jehu Jehu<br />
Fotografi: Fotografi: Fotografi: Fotografi: Fotografi: Wendy Wendy Wendy Wendy Wendy Plovmand Plovmand Plovmand Plovmand Plovmand<br />
Den 23. februar i år fik Sundhedsdanmark ny boss. Sonja <strong>Mikkelsen</strong> flyttede<br />
ind i ministerlokalerne i Holbergsgade. STUD MED blev inviteret til<br />
morgenmad på årets første forårsdag for at høre om hendes planer som<br />
Sundhedsminister.<br />
34<br />
34
Jeg er sådan set ikke et<br />
øjeblik i tvivl om at vi<br />
på langt de fleste<br />
punkter har et<br />
fremragende<br />
sundhedsvæsen...<br />
...Vi har bare det<br />
problem at vi på<br />
nuværende<br />
tidspunkt ikke kan<br />
dokumentere det.<br />
Hvilke forventninger havde du da du blev<br />
præsenteret for at skulle være Sundhedsminister?<br />
– Jeg fandt det interessant at blive<br />
placeret på en opgave som tilhører en af<br />
velfærdssamfundets kerneopgaver.<br />
Dermed bliver jeg mere centralt placeret i<br />
diskussionen om udviklingen af velfærdssamfundet.<br />
Det er en stor udfordring for<br />
mig som politiker. Vi har tilrettelagt det<br />
efter princippet: Sundhedsvæsenet skal<br />
være lige for alle, uanset hvem du er og<br />
uanset din pengepungs størrelse.<br />
Kan du lave en kort status over hvor<br />
sundhedsvæsenet er nu og hvor det er på<br />
vej hen?<br />
– Jeg er sådan set ikke et øjeblik i tvivl om<br />
at vi på langt de fleste punkter har et<br />
fremragende sundhedsvæsen. Vi har bare<br />
det problem at vi på nuværende tidspunkt<br />
ikke kan dokumentere det. Man<br />
skal kunne sammenligne hospitalerne,<br />
ikke for at udpege dem der klarer sig<br />
dårligt, men for at tage ved lære af dem<br />
der klarer sig godt. Der skal animeres til<br />
positiv kappestrid.<br />
Hvilke visioner har du som sundhedsminister?<br />
– Kunsten er at få visionerne omsat til<br />
virkelighed. Der er to ting jeg har sat mig<br />
for at realisere i den kommende periode.<br />
Den ene er at gøre Regeringens<br />
Folkesundhedsprogram til folkets<br />
sundhedsprogram. Få folk til at leve<br />
længere, forbedre deres livskvalitet og<br />
skabe lighed i sundhedsvæsenet. Det<br />
andet er ønsket om at skabe fuld tryghed<br />
i befolkningen så vi føler at sygehusvæsenet<br />
er der når vi har brug for det.<br />
Ikke mere løftet pegefinger<br />
8 dage efter at Sonja <strong>Mikkelsen</strong> blev<br />
indsat som Sundhedsminister, lancerede<br />
hun den meget omtalte kræfthandlingsplan.<br />
Den sætter især fokus på rygning,<br />
og da man fra undersøgelser ved, at 50%<br />
af rygerne rent faktisk ønsker at holde<br />
op, er det nærliggende at sætte ind<br />
overfor dem.<br />
– Vi ved hvilke risici vi udsætter os for og<br />
hvad der skal gøres for at reducere dem.<br />
Spørgsmålet er hvordan vi kan få det<br />
enkelte individ til at gøre noget ved det.<br />
Det er jo ret nærliggende at koncentrere<br />
sig om dem der ønsker at holde op og<br />
derefter give dem relevant hjælp til at<br />
komme ud af deres tobaksforbrug. De<br />
skal ikke føle, at nu kommer staten og<br />
løfter pegefingeren. Det er ikke det det<br />
drejer sig om. Vi kan fortælle om konsekvenserne,<br />
vise vores statistikker om hvad<br />
rygning kan føre til. Men det tror jeg ikke<br />
vi kommer længere med. Det der flytter<br />
noget, er når den enkelte er motiveret til<br />
at ændre sine vaner.<br />
De privat praktiserende læger bør i højere<br />
grad inddrages for at hjælpe de rygere<br />
der gerne vil stoppe. Især efter at de<br />
praktiserende læger i deres seneste<br />
overenskomst har fået mulighed for at<br />
holde forebyggende konsultationer.<br />
35<br />
35<br />
▲
Håndværk frem for phD<br />
Ifølge Sonja <strong>Mikkelsen</strong> er et af de største<br />
problemer ikke pengemangel, men<br />
mangelen på personale.<br />
– Vi har øget bevillingerne til sygehusvæsenet<br />
med 8 mia. kr. over 5 år. Det vi har<br />
brug for er flere specialuddannede læger.<br />
Derfor er der behov for en effektivisering<br />
af uddannelserne. Vi skal have de<br />
medicinske kandidater meget hurtigere<br />
igennem deres speciallægeuddannelse.<br />
Det kan ikke passe at vi skal bruge 7 år på<br />
at uddanne en speciallæge. Det må<br />
kunne gøres hurtigere, og væsentligt<br />
mere effektivt. Den kortere vej til<br />
speciallægestillingen vil ifølge Sonja<br />
<strong>Mikkelsen</strong> kunne forkorte den periode de<br />
yngre læger lever nomadetilværelsen.<br />
– Jeg mener at det er spild af tid at så<br />
36<br />
36<br />
mange unge læger går i krig med en<br />
phD. Hvad skal de dog det for? Det er<br />
bedre at blive at blive en god håndværker.<br />
Selvfølgelig skal vi have læger der<br />
hovedsageligt uddanner sig til forskere -<br />
det har vi også brug for. Men patienten<br />
har mere glæde af den læge der kan sit<br />
håndværk.<br />
Patienten er ressourcen<br />
I løbet af de sidste mange år har en stor<br />
del af sundhedsdebatten omhandlet<br />
patientklager.<br />
Sonja <strong>Mikkelsen</strong> konstaterer at<br />
sagsbehandlingstiden for klager er blevet<br />
væsentlig kortere, og at færre klager over<br />
afgørelserne fra patientforsikringsnævnet.<br />
Dette tager hun som udtryk for<br />
at de som klager er tilfredse med<br />
afgørelserne. Men blandt lægerne<br />
...det er spild af tid, at<br />
der er så mange unge<br />
læger der går i krig med<br />
en phD.<br />
fortsætter debatten om en ny opbygning<br />
af klagesystemet hvor det ikke kun er den<br />
enkelte læge der hænges ud, når systemet<br />
fejler.<br />
Om dette siger Sonja <strong>Mikkelsen</strong>:<br />
– En læge vil ikke blive kritiseret for at<br />
have begået en systemfejl, det kan du<br />
ikke klandre den enkelte for. Men sjusk,<br />
bærer lægen det individuelle ansvar for.<br />
Det gør vi også alle andre steder i<br />
samfundet. Hvis du er sjusket med dit<br />
arbejde, så risikerer du at blive fyret. Men<br />
er man omhyggelig, udviser omhu og<br />
samvittighedsfuldhed, så bliver man jo<br />
heller ikke klandret hvis man begår en<br />
fejl.<br />
For Sonja <strong>Mikkelsen</strong> er det centrale ved<br />
problematikken omkring fejlbehandlinger<br />
at man lærer af dem.<br />
– Ligesom enhver patient skal anses for at
være en uddannelsesmæssig ressource,<br />
så skal fejlen bidrage til en bedre behandling<br />
i fremtiden. Samtidig skal man<br />
huske at dele sine erfaringer med andre<br />
sygehuse og afdelinger sådan at man<br />
forebygger at det sker andre steder. Den<br />
lærende organisation må snart finde<br />
indpas i vores sundhedsvæsen.<br />
Privat vs. offentlig<br />
Hvordan ser du samspillet mellem<br />
privathospitalerne og det offentlige<br />
sygehusvæsen?<br />
- Jeg ser sådan set ikke noget samspil.<br />
Privathospitalerne scorer jo profit på at vi<br />
ikke altid har så korte ventetider som vi<br />
bør have. De vil få kamp til stregen. Og<br />
de vil aldrig få en plads af nævneværdig<br />
betydning i det offentlige sygehusvæsen<br />
så længe det er velfærdssamfundet der er<br />
på dagsordenen. Og det er det i denne<br />
regering.<br />
Hun mener til gengæld at den større<br />
udflydning af faggrænserne på privathospitalerne<br />
sagtens kan overføres til<br />
den offentlige sektor.<br />
- Det er alene et spørgsmål om vilje.<br />
Lægerne skal begynde at anse social- og<br />
sundhedsassistenterne for at være en<br />
ressource som patienterne faktisk har<br />
brug for for at kunne blive færdigbehandlet.<br />
Det er også det vi hører under<br />
folkehøringerne, og det er det befolkningen<br />
efterspørger. Man vil simpelthen<br />
have et mere ligeværdigt forhold på<br />
hospitalerne hvor man anerkender at der<br />
er brug for alle faggrupperne til at løfte<br />
den samlede opgave.<br />
Omkring den voksende interesse for<br />
behandlingsforsikringer siger Sonja<br />
<strong>Mikkelsen</strong>:<br />
- Jeg mener ikke at man kan tage den<br />
som udtryk for utryghed ved vores<br />
sundhedsvæsen. Jeg synes pressen<br />
overdriver når de stiller spørgsmålstegn<br />
ved om sygehusvæsenet er der når man<br />
har brug for det. Det er mere den enkelte<br />
patient der måske oplever at det ikke var<br />
den bedste måde at blive behandlet på.<br />
Man skal kunne komme igennem et<br />
hospitalsophold som et helt menneske.<br />
Lægerne skal begynde<br />
at anse social- og<br />
sundhedsassistenterne<br />
for at være en<br />
ressource.<br />
37<br />
37<br />
▲
Konkurrence om<br />
forskningspengene<br />
Sonja <strong>Mikkelsen</strong> har tidligere udtalt at<br />
der bør være konkurrence om de statslige<br />
forskningmidler. HS har en særstilling,<br />
idet de får et statsligt bidrag på kr. 800<br />
millioner, mens den forskning, der<br />
foregår på universitetshospitalerne i<br />
Odense og Århus, bliver betalt af de<br />
amter som bruger hospitalerne.<br />
– Det er den skævhed jeg har peget på. Vi<br />
må lave en normalisering på det område.<br />
De statspenge, der bliver givet ud, skal<br />
komme forskningen til gode. Der skal<br />
være konkurrence om midlerne, og der vil<br />
Rigshospitalet og HS gå ind og score de<br />
fleste penge - i hvert fald hvis de har den<br />
høje kvalitet som man besynger hvilket<br />
jeg ikke tvivler på at de har. Fordelingen<br />
af pengene skulle så administreres af det<br />
Sundhedsvidenskabelige Forskningsråd.<br />
I den tid du har været minister er du ofte<br />
blevet kritiseret i pressen.<br />
Hvad betyder popularitet for dig?<br />
– Ingenting. Jeg er i holdningsbranchen,<br />
ikke i underholdningsbranchen.<br />
Opfordringen<br />
Hvis du afslutningsvis skulle komme med<br />
en opfordring til de kommende læger,<br />
hvad skulle det så være?<br />
– For det første: Man skal ruste sig til at<br />
indgå i et team sammen med det øvrige<br />
sundhedsfaglige personale. Man skal<br />
forstå at man ikke nødvendigvis er<br />
konge, men en del af det faglige team<br />
som er nødvendigt for patienten. Og for<br />
det andet: Lad nu være med at gå efter<br />
en phD. Bliv i stedet en god håndværker.<br />
Det er det vi har brug for.<br />
38<br />
38<br />
Jeg er i holdningsbranchen,<br />
ikke i underholdningsbranchen
En dag på Hamlet<br />
Privathospitaler fremkalder ikke længere kun nervøse trækninger hos politikere eller hos personalet<br />
i det offentlige sygehusvæsen.<br />
Flere og flere danskere lader sig forsikre mod sygdom. Det kan medføre et boom i antallet af<br />
patienter der vælger at betale for at lade sig behandle på et sygehus.<br />
STUD MED drog i forvejen og tilbragte en dag på Danmarks største privathospital, Hamlet på<br />
Frederiksberg.<br />
Af: Af: Af: Af: Af: Jon Jon Jon Jon Jon Lykkegaard Lykkegaard Lykkegaard Lykkegaard Lykkegaard Andersen Andersen Andersen Andersen Andersen<br />
Foto: Foto: Foto: Foto: Foto: Martin Martin Martin Martin Martin Risom Risom Risom<br />
Risom Risom<br />
For få år siden gjorde privathospitalet<br />
Hamlet et kup. Danmarks mest berømte<br />
læge, den svenske hjertekirurg Gösta<br />
Pettersson, forlod sin stilling som<br />
overlæge på Rigshospitalet og rykkede til<br />
Hamlet. Udover sin enorme faglige<br />
kunnen tilførte Gösta Pettersson Hamlet<br />
en god portion reklame, og han efterlod<br />
det motto der, ifølge de ansatte selv,<br />
kendetegner hospitalet: “På Hamlet er vi<br />
glade når vi modtager en patient”.<br />
Gösta Pettersson arbejder i dag i USA,<br />
men laver fra tid til anden stadig<br />
hjerteklapkirurgi på hospitalet på<br />
Frederiksberg hvor han arbejder sammen<br />
med professor, dr. med. Knut Kvernebo,<br />
som i dag har ansvaret for hjertekirurgien<br />
på Hamlet<br />
Cheflæge Finn Damgaard smiler mens<br />
han fortæller historien om den svenske<br />
superkirurg. Han har netop overstået<br />
dagens overlægemøde der især har<br />
handlet om den aftale Hamlet har<br />
indgået med Frederiksborg Amt om<br />
hjerteoperationer. Det går trægt med at<br />
sende det aftalte antal patienter til<br />
Hamlet, men Finn Damgaard mener at<br />
der går lidt tid før man har vænnet<br />
lægerne i Frederiksborg Amt til at bruge<br />
privathospialet.<br />
“Der er stadig en del misundelse, men vi<br />
har idag et godt forhold til de fleste<br />
offentlige hospitaler, “forklarer han: “Vi<br />
prøver bare at gøre det så godt at man i<br />
hvert fald ikke kan sætte en finger på det<br />
faglige arbejde. Vores resultater på<br />
bypass området ses ikke bedre nogen<br />
steder i Europa. Vi har en meget lav<br />
komplikationsfrekvens. Det har noget at<br />
gøre med at vi kan holde på de bedste<br />
folk.”<br />
Udover aftalen med Frederiksborg Amt<br />
udfører Hamlet opgaver for Bornholms<br />
Amt og Grønlands hjemmestyre. Aftalerne<br />
med amterne er meget vigtige for<br />
39<br />
39
hospitalet idet Hamlet, på trods af en<br />
god periode sidste sommer, i øjeblikket<br />
oplever en nedgang i antallet af patienter:<br />
“Sidste sommers overskud regnede vi<br />
med var den første effekt af de mange<br />
privatforsikringer, men så kom der en<br />
afmatning”.<br />
Hamlet forsøger at afpasse personalet<br />
efter antallet af patienter , men det er en<br />
svær balancegang : “Vi kan let ende i den<br />
anden grøft, og så opstår der ventetid,“<br />
siger Finn Damgaard.<br />
Supplement eller alternativ?<br />
Når man studerer Hamlets PR-materiale,<br />
anlægges der en meget forsigtig, næsten<br />
ydmyg holdning overfor “konkurrenterne”<br />
i det offentlige, og det er, ifølge<br />
Finn Damgaard, helt bevidst:<br />
“Vi er et supplement til det offentlige,<br />
ikke noget alternativ. Det er vi for det<br />
første ikke store nok til. Vi kan ikke<br />
eksistere uden et fornuftigt samarbejde<br />
med det offentlige sygehusvæsen. De<br />
løser en stor opgave, og gør det på de<br />
givne vilkår faktisk rimeligt godt.<br />
Derfor er det i vores interesse at give<br />
borgerne mulighed for selv at være med<br />
til at bestemme tid, sted og vilkår for<br />
deres behandling, og det kan man altså<br />
bedst i et privat system”.<br />
Hamlets egne undersøgelser viser at<br />
patienterne vælger privathospital af<br />
følgende grunde:<br />
1) Ventelister til offentlige sygehuse.<br />
2) Bekymring for kvaliteten i det offentlige.<br />
3) Følelsen af at møde for mange forskellige<br />
læger/sygeplejersker på offentlige<br />
sygehuse.<br />
4)Dårlig information og manglende tid i<br />
det offentlige.<br />
5) Ønsker om individuel behandling der,<br />
ifølge Finn Damgaard, betyder at folk i<br />
40<br />
40
stigende grad forventer at der bliver taget<br />
hensyn til den enkelte patients særlige<br />
ønsker og behov.<br />
Flere patienter i den private hospitalssektor<br />
vil , ifølge Finn Damgaard, ikke<br />
resultere i amerikanske tilstande: “Vi vil<br />
formentlig i mange år have en stor<br />
offentlig sektor der tager sig af det<br />
meste, men vi vil se et stigende antal<br />
privatforsikrede danskere der vil være<br />
interesseret i de muligheder som et<br />
privathospital tilbyder.<br />
For dem bliver det ikke prisen, men<br />
kvaliteten som er afgørende. Folk er<br />
meget opmærksomme på at ikke alle<br />
læger er lige dygtige. Det er på kvaliteten<br />
vi ønsker at måle os med de offentlige<br />
hospitaler”.<br />
Trussel mod HS?<br />
Privathospitaler har hverken akut- eller<br />
uddannelsesforpligtelse hvilket, ifølge<br />
kritikerne, gør det let at undgå f.eks<br />
ventetider.<br />
Finn Damgaard kender begge argumenter:<br />
“Vi har kun akutte indlæggerlser hvis<br />
der opstår komplikationer hos vores egne<br />
patienter. Så sender vi dem ikke videre til<br />
det offentlige”. Hvad angår uddannelsen,<br />
er situationen en anelse mere<br />
kompliceret:<br />
“Det er rigtigt at vi ikke har lægeuddannelsen<br />
på anden måde end at<br />
specialister kan kvalificere sig til<br />
overlægestillinger ved at være her.Vi har<br />
ikke yngre læger endnu. Vi har diskuteret<br />
det og har kontakter til Sundhedsstyrelsen<br />
Jeg er positiv overfor det, men<br />
det kræver at vi finder ud af hvordan de<br />
kan indgå i vores system,“ siger Finn<br />
Damgaard.<br />
“På sygeplejerskeuddannelsen var vi<br />
faktisk meget langt. Vi fik en henvendelse<br />
sidste sommer fra Diakonissestiftelsen<br />
om hvorvidt vi ville indgå i uddannelsen<br />
af sygeplejersker. Vi var først temmelig<br />
skeptiske, men fandt efterhånden ud af<br />
at det godt kunne lade sig gøre. Så vi<br />
forberedte os grundigt til at modtage<br />
sidsteårselever. Det gik så hverken værre<br />
eller bedre end at Diakonissestiftelsen<br />
efterfølgende af H:S direktion har fået<br />
forbud mod at indgå i et uddannelsesmæssigt<br />
samarbejde med Hamlet.<br />
Begrundelsen kender vi ikke, men den er<br />
formentligt rent ideologisk. Det er lidt<br />
imponerende at man oplever et så relativt<br />
lille sted som en trussel mod noget så<br />
stort som HS”.<br />
Patientklager tages meget<br />
alvorligt<br />
Heller ikke Hamlet undgår at folk klager<br />
over behandlingen.<br />
“ Vi skulle helst ikke have nogen klager,<br />
men det er klart at det kan ikke undgås,“<br />
forklarer Finn Damgaard: “Der sker ofte<br />
at nogle patienter cirkulerer rundt i det<br />
offentlige system og måske bliver afvist<br />
fordi der ikke er mere at gøre. De kommer<br />
så her til sidst. Nogle af dem er<br />
temmeligt frustrerede. Vi forsøger at<br />
forklare dem situationen så godt som<br />
muligt, men det kan være svært at<br />
undgå at folk bliver skuffede<br />
Det kræver en del psykologi at tale med<br />
disse patienter for når folk har betalt<br />
penge, mener de at de har krav på noget<br />
ekstra. Her gør vi meget ud af ikke at give<br />
folk nogle forventninger som vi ikke kan<br />
opfylde. Vi ringer direkte til folk når de<br />
har klaget. For at snakke forløbet igennem.<br />
Hvis vi kan redde en fra at blive en<br />
dårlig ambassadør for os, vil vi gerne<br />
gøre det.”<br />
Helkropsscanning<br />
I bookingen, som sørger for visitationen<br />
af patienterne til Hamlet, sidder Hanne<br />
Brandt. Hun er sygeplejerske og skal<br />
sørge for at den lægelige indikation er i<br />
orden når patienterne kommer til<br />
forundersøgelse på hospitalet. Ventetid<br />
er et næsten ukendt begreb, og folk kan<br />
som regel komme til forundersøgelse<br />
eller operation inden for samme uge.<br />
De fleste af forespørgelserne drejer sig<br />
om priser for forskellige indgreb. En<br />
person ringer og vil gerne have taget en<br />
række blodprøver. Hanne Brandt forklarer<br />
at svarene vil blive sendt til egen læge, og<br />
dette vækker ikke begejstring. “Han<br />
ringer ikke igen,” siger Hanne Brandt<br />
efter at have lagt røret på: “Ind imellem<br />
vil folk have lavet en hel række undersøgelser,<br />
nogle vil sågar gerne<br />
helkropsscannes. Så plejer vi at forklare<br />
dem at det dels ikke er sundt, dels at<br />
svarerne skal ses af en læge. Alt andet<br />
ville være useriøst”.<br />
Kvalitet, kvalitet og kvalitet<br />
Kvalitetssikring er øjeblikkets helt store<br />
modeord i sygehusvæsenet. På Hamlet er<br />
man certificeret efter den såkaldte ISO<br />
9002-standard. Det er en kvalitetssikringsmodel<br />
hvor Hamlet har udarbejdet<br />
kvalitetsstandarder til alle områder på<br />
hospitalet: Fra kvaliteten af maden til de<br />
enkelte behandlinger. “Dansk Standard<br />
(Teknisk rådgivende organ - red) kommer<br />
på kontrolbesøg 2 gange årligt,” fortæller<br />
Else Marie Pedersen, som er kvalitetskoordinator<br />
på Hamlet.<br />
„Hvis Dansk Standard finder at der er ting<br />
der skal rettes, udarbejder de en<br />
korrektionsrapport,“ forklarer Else Marie<br />
Pedersen. “Hvis de kritiserede områder<br />
ikke bliver rettet, kan vi i yderste tilfælde<br />
risikere at miste vores kvalitetscertificering”.<br />
Dansk Standard er ikke den eneste<br />
kvalitetskontrol på hospitalet. Internt<br />
arbejder Else Marie Pedersen og en<br />
gruppe auditører sammen med de<br />
41<br />
41<br />
▲
42<br />
42<br />
forskellige afdelinger. “Vi tager blandt<br />
andet udgangspunkt i de spørgeskemaer<br />
som patienterne udfylder, hvor de kan<br />
give karakter fra 1 til 5. Kravet er at vi skal<br />
ligge på 4,5 eller højere på alle områder:<br />
Det gør vi også i øjeblikket,” forklarer<br />
Else Marie Pedersen.<br />
Da denne form for kvalitetssikring blev<br />
indført på Hamlet, vakte den ikke begejstring<br />
alle steder. “Lægerne var faktisk<br />
nogle af de mest skeptiske,” fortæller<br />
Else Marie Pedersen. “Men efterhånden<br />
er alle glade for ordningen. Der går<br />
konkurrence i det, og folk får lidt sommerfugle<br />
i maven når de ved at kontrolbesøget<br />
nærmer sig.”<br />
Hvor er portøren?<br />
Cheflæge Finn Damgaard viser rundt på<br />
hospitalet. Stemningen er meget afslappet:<br />
“Vi føler os lidt som en stor familie”,<br />
forklarer Finn Damggard. “Derfor gør vi<br />
utroligt meget ud af at orientere personalet,<br />
f.eks. i hospitalets økonomi. Når<br />
man inddrager folk, betyder det også at<br />
de har en større ansvarsbevidsthed og<br />
ofte vil strække sig længere for hospitalet”.<br />
Finn Damgaard viser en stue frem:<br />
Smagfuldt indrettet med B&O fjersyn og<br />
pinligt rent. “En nullermand er nærmest<br />
en majestætsfornærmelse her,” siger<br />
Finn Damgaard, og forklarer at man har<br />
folk ansat til at vedligeholde senge og<br />
inventar så det ikke kommer til at virke<br />
slidt.<br />
Det er ikke kun lønnen der trækker i det<br />
private: “Vi ligger kun ca. 10% over hvad<br />
de tjener på et offentligt sygehus,”<br />
forklarer Helle Thorning-Schmidt, der er<br />
sygeplejerske: “Jeg kunne faktisk tjene<br />
mere ved at arbejde aften/nat i det<br />
offentlige. Der er en helt anden arbejdsglæde<br />
ved at arbejde her på hospitalet.<br />
“Vi arbejder med selvstyrende grupper
med 12-14 sygeplejersker, der selv<br />
planlægger arbejdstid og ferie. Så<br />
oversygeplersken er afskaffet her,”<br />
forklarer hun, mens der gøres klar til en<br />
diskusprolapsoperation.<br />
Operationslægen er på vej til Privathospitalet<br />
Hamlet. Han er en af ca. 80<br />
eksterne konsulenter der som speciallæge<br />
i fritiden udfører behandlinger og<br />
operationer på Hamlet. Langt de fleste<br />
operationer udføres dog af Hamlets faste<br />
læger. Portøren er afskaffet, så læger og<br />
sygeplersker hjælpes ad med at få<br />
patienten over på operationslejet. Lægen<br />
har dagen i forvejen informeret patienten<br />
grundigt om indgrebet. “Det hele glider<br />
så utroligt let herude,” forklarer<br />
operationslægen. “Her drejer alt sig om<br />
patienterne, og hele personale gør sig<br />
ekstra umage for at få det hele til at<br />
fungere. Det ser du ikke altid i det<br />
offentlige. Der kan det være sådan et<br />
utroligt tungt system,” siger han træt.<br />
PRIVATHOSPITALET HAMLET<br />
Hamlet blev grundlagt i 1993. Det er et Aktieselskab med 28 aktionærer.<br />
Hovedaktionærerne er bl.a.de store forsikringsselskaber, A.P.<br />
Møller, H. Lundbeck, Nykredit og Carlsberg. I 1999 var omsætningen<br />
89 millioner kr. Heraf ca. 25 millioner fra det offentlige. Underskuddet<br />
var på 6,4 millioner.<br />
Hamlet beskæftiger sig med stort set alle medicinske og kirurgiske<br />
specialer. Der er 53 sengepladser og 104 ansatte, hvoraf otte er<br />
fastansatte vagtbærende overlæger. Lønnen for en vagtbærende<br />
overlæge er ca. 800.000 kr. om året. Herudover arbejder en række<br />
lægekonsulenter fra andre hospitaler i deres fritid på Hamlet.<br />
En forundersøgelse koster 1.300,- en ny hofte 83.000,- og en ny<br />
hjerteklap 135.000,-.<br />
43<br />
43
På På bænken:<br />
bænken:<br />
Dermatologen<br />
Psykiateren<br />
Skadet:<br />
Skadet:<br />
Allergologen<br />
44<br />
44<br />
7: 7: Pædiateren:<br />
Pædiateren: Pædiateren: Den forudseende offensive<br />
kant med det store ansvar<br />
2: 2: Ortopædkirurgen: Ortopædkirurgen: Tung, hårdttacklende<br />
back med begrænsninger i spillet fremad<br />
banen<br />
STUD MED<br />
præsenterer<br />
GLANSHOLDET<br />
11: 11: Thoraxkirurgen: Thoraxkirurgen: Perfektionisten med<br />
de usvigeligt sikre afslutninger som med<br />
stor variation ophøjer spillet til kunst<br />
4: 4: Gynækologen: Gynækologen: Forsvarets store profil<br />
med en enorm spilforståelse og dybe<br />
stikninger<br />
10: 10: Anæstesiologen: Anæstesiologen: Den offensive<br />
elegantier som med knusende ro og<br />
sublimt overblik redder enhver situation -<br />
fagets ambassadør<br />
6: 6: Inter Internmediciner<br />
Inter nmediciner<br />
nmedicineren:<br />
nmedicineren:<br />
en: En hurtigttænkende<br />
slider med en uundværlig<br />
taktisk forståelse<br />
5: 5: Almenmedicineren:<br />
Almenmedicineren: Almenmedicineren: Umiddelbart ikke<br />
så sikker i hovedspillet, men med en<br />
utrolig bred aktionsradius<br />
1: 1: Patologen: Patologen: Den bedrevidende<br />
og højtråbende sidste skanse<br />
9: 9: Neurokirurgen: Neurokirurgen: Den<br />
blændende tekniker med de<br />
skarpe driblinger og sans for<br />
detaljen<br />
8: 8: 8: Neurologen:<br />
Neurologen:<br />
Den fremadrettede<br />
højre midtbane<br />
med de let løftede<br />
albuer og elegante<br />
afleveringer<br />
3: 3: Gastrokirurgen:<br />
Gastrokirurgen: Gastrokirurgen: Mener sig<br />
finere end kollegaen på højre<br />
back, men med tendens til<br />
upræcise afleveringer