Landsbyer med speciale i plastikaffald - Dansk Vietnamesisk Forening
Landsbyer med speciale i plastikaffald - Dansk Vietnamesisk Forening
Landsbyer med speciale i plastikaffald - Dansk Vietnamesisk Forening
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
A J O U R<br />
Foto: Nis Jensen<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Vietnamesisk</strong> <strong>Forening</strong> · Nr 4 · 4 kvt · 2010 · 35 årgang<br />
<strong>Landsbyer</strong><br />
<strong>med</strong> <strong>speciale</strong> i <strong>plastikaffald</strong><br />
GENMODIFICEREDE AFGRØDER REJSEN TILBAGE TIL FØDELANDET
A J O U R<br />
Redaktion:<br />
Wilfred Gluud (ansv),<br />
Morten Rasmussen, Ingeborg Rasmussen<br />
Side 2<br />
Oversættere:<br />
Heidi Senderowitz, Leny Landgent,<br />
Grafisk tilrettelæggelse:<br />
Nis Jensen<br />
Redaktionen er afsluttet 6. december<br />
Deadline nr 1, 2011: 10. feb.<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Vietnamesisk</strong> <strong>Forening</strong><br />
Nattergalevej 6, 1. sal<br />
2400 København NV<br />
Kontortid:<br />
Tirs- og torsdag 13-17<br />
Tlf: 38 86 07 01 (hele døgnet)<br />
mail: info@davifo.dk<br />
www.davifo.dk<br />
<strong>Forening</strong>ens formål<br />
er at befordre samarbejde<br />
og forståelse mellem Danmark<br />
og Vietnam og fremme venskabet<br />
mellem danskere og vietnamesere.<br />
1 årigt prøve<strong>med</strong>lemskab: 125 kr.<br />
Derefter årligt 215 kr. inkl. blad<br />
160 kr. for unge under uddannelse,<br />
pensionister og andre ubemidlede.<br />
Yderligere <strong>med</strong>lemmer<br />
af samme husstand: 60 kr. hver<br />
600 kr. for organisationer.<br />
Abonnement:<br />
110 kr. årligt<br />
Giro: Reg. nr. 1551 konto 229-18 00<br />
<strong>Forening</strong>ens formand:<br />
Ole Riis, tlf. 38 71 16 80<br />
Forslag til foredrag og andre aktiviteter<br />
modtages gerne<br />
Annoncepriser: 5 kr pr spalte mm<br />
bagsiden og side 3, 5 & 7: +1 kr,<br />
fast indrykning: -1 kr<br />
Tryk og repro: Lassen Offset A/S<br />
Oplag: 1.000<br />
ISSN · 1902-4428<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
INDHOLD<br />
Rejsen tilbage til fødelandet _________________________________________ 3<br />
Genmodificerede afgrøder er at flirte <strong>med</strong> katastrofen __________________ 5<br />
Pangasius-fileten: Et produktionseventyr _____________________________ 8<br />
"Solidaritet, ikke almisser" __________________________________________ 10<br />
Fortsat modstand mod bauxit-miner _________________________________ 12<br />
Engelsk er svært for vietnamesiske tunger ____________________________ 13<br />
<strong>Landsbyer</strong> <strong>med</strong> <strong>speciale</strong> i <strong>plastikaffald</strong> _______________________________ 14<br />
Miljømagasin på internettet _________________________________________ 16<br />
Hvad er de virkelige omkostninger ved vandkraft? ____________________ 17<br />
Forebyggelse af seksuelt misbrug ____________________________________ 18<br />
Nyt fra Hospitalsindsamlingen ______________________________________ 19<br />
Kort nyt: Hårde straffe til aktivister __________________________________ 19<br />
Rejedøden i Tam Giang Lagunen _____________________________________ 20<br />
En helhjertet oplevelse. Anmeldelse: Restaurant VietSense _____________ 22<br />
Trekantssamarbejde om landbrug ___________________________________ 23<br />
Nye bøger _________________________________________________________ 24<br />
Støt ofre for oversvømmelser i de centrale provinser ___________________ 25<br />
Kort nyt ___________________________________________________________ 26<br />
Støt provinshospitalet i Bao Loc<br />
Send dit bidrag til Hospitalsudstyr til Vietnam<br />
Giro (1551) 7 00 84 30<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
interkulturel kommunikation<br />
intensive sprogkurser<br />
tolkning<br />
oversættelse<br />
specialrejser<br />
Vestergade 16, 2. 1456 København K<br />
Tlf. 32 96 56 36 Fax 32 96 56 37<br />
E-mail: danviet@danviet.dk<br />
4 · 2010
4 · 2010<br />
Malene <strong>med</strong> Vietnam hat<br />
Rejsen tilbage til fødelandet<br />
Lajka og Poul Lassen har to børn, som er adopteret fra Vietnam. Som mange andre adoptivforældre gør,<br />
besluttede de i 1999, at de ca. 10 år senere ville vende tilbage til Vietnam sammen <strong>med</strong> børnene<br />
Af Lajka og Poul Lassen<br />
Rasmus på 12 år og Malene på 10 er begge<br />
adopteret fra Pham Thuan i Binh Thuan-<br />
provinsen i det sydlige Vietnam, ca. 200 km<br />
nordøst fra Ho Chi Minh Byen. I december 1999<br />
hentede vi Rasmus, der dengang var 21 måneder.<br />
I maj 2002 var vi tilbage og hentede Malene. Hun<br />
blev to år dagen efter hjemkomsten til Danmark.<br />
Styrket baggrund<br />
Da vi i 1999 gik rundt i Vietnam <strong>med</strong> den lille<br />
dreng, besluttede vi, at vi om ca. 10 år ville rejse<br />
tilbage til Vietnam for at styrke børnenes baggrund.<br />
Det mener vi vil være godt for børnene, at de<br />
i skolen eller <strong>med</strong> venner kan snakke om, hvordan<br />
det er at være født i et andet land. Så må det være<br />
dejligt at kunne sætte billede på, hvordan livet og<br />
landskabet er i Vietnam. Den slags gadeliv finder<br />
man jo ikke i Danmark.<br />
Rejsens planlægning<br />
Vi havde planlagt, at rejsen skulle vare i tre uger.<br />
Vi skrev det ned, vi gerne ville og hvor mange<br />
overnatninger vi gerne ville have i de forskellige<br />
byer, vi besøgte. Da det jo ikke er den slags ferie, vi<br />
plejer at tage på, stod vi tilbage som amatør.<br />
Vi kontaktede FDM Travel i Viborg, som arrangerer<br />
rigtig mange adoptionsrejser. Det viste<br />
sig at de var rigtig gode til at arrangere ture rundt<br />
i Vietnam. Ud over flybilletter, havde de rserveret<br />
18 overnatninger på rigtig fine hoteller. De havde<br />
sørget for transfer fra lufthavnen til hotellet, fra<br />
Ho Chi Minh Byen til Da Lat, fra Da Lat til Phan<br />
Thiet, fra Phan Thiet tilbage til Ho Chi Minh<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Byen – og til sidst tilbage til lufthavnen. Tilbage<br />
for os var kun at rejse og opleve. Alt andet havde<br />
FDM Travel jo klaret. Da de har gode kontakter i<br />
Vietnam, var der gode priser til os.<br />
Glædeligt gensyn<br />
Rejsen var således delt op i forskellige faser.<br />
Hovedformålet var naturligvis, at børnene skulle<br />
opleve Vietnam og få et indtryk af, hvordan man<br />
Familien Lassen består af Lajka og Poul og deres to børn, Rasmus og Malene<br />
Side 3
lever i Vietnam. Hvordan man handler, kommer<br />
rundt, maden og ikke mindst den store venlighed<br />
og den evige varme der strømmer ud over landet.<br />
Så skulle de møde dem, der passede dem på<br />
børnehjemmet og gense selve børnehjemmet.<br />
Vi havde forinden fået kontakt til deres plejere<br />
Side 4<br />
Rasmus som gadesælger<br />
og skrevet et brev til dem, at vi var der i denne<br />
periode. Det var <strong>med</strong> store følelser, at de genså<br />
hinanden.<br />
Det var svært for både plejere og børn igen at<br />
give slip på hinanden. Vi havde nok ikke ventet,<br />
at et gensyn også betyder nok en afsked. Vi må<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
dog konstatere, at det var det hele værd at gense<br />
plejerne.<br />
Rasmus og Malene fik sat en masse på plads. Der<br />
var pludselig nogle fra den tid, de boede i Vietnam,<br />
som havde savnet dem og var utrolig glade for at se<br />
dem igen. Faktisk havde begge plejere drømt om,<br />
at de nok aldrig fik børnene at se igen.<br />
Der gik mange tanker og glæder igennem os<br />
alle som var tilstede.<br />
En oplevelse for livet<br />
Så var der gensynet <strong>med</strong> børnehjemmet. Her kunne<br />
børnene sagtens huske, at de havde boet. Da der<br />
ikke var nogen plejere tilstede fra den tid, hvor<br />
vores børn boede der, var det knap så rørende. Vi<br />
var dog rundt og så det meste af børnehjemmet.<br />
Det var ubeskriveligt vigtigt for børnene at se.<br />
Resten af turen var vi turister og nød det utrolige<br />
land. Vi havde flere dage i Ho Chi Minh Byen. Vi<br />
havde fem dejlige dage i det frodige Da Lat, nød<br />
den dejlige strand i Phan Thiet <strong>med</strong> lunkne bølger<br />
fra det Sydkinesiske Hav.<br />
Vi besøgte Cu Chi Tunnellerne og sluttede<br />
af <strong>med</strong> en dejlig rundtur nede i Mekongdeltaget,<br />
inden det gik tilbage til Danmark <strong>med</strong> en fantastisk<br />
oplevelse for livet.<br />
Rejsen blev en gave til børnene<br />
Hvis der skulle være nogle, der ikke ved, om det er<br />
en god ide at rejse tilbage, kan vi mærke på vores<br />
børn, at de er blevet utrolig afklaret <strong>med</strong> at have<br />
genset Vietnam. De var glade og føler selv, at de<br />
har fået en kabale til at gå op.<br />
Selv om de ikke mødte nogen fra deres biologiske<br />
familie, var det største helt klart at møde<br />
dem, der stod dem nærmest, nemlig deres plejere<br />
og gensynet <strong>med</strong> børnehjemmet.<br />
Hvor er vi glade og lettet over at vi gjorde det.<br />
Det føles som en stor gave for børnene. Vi har da<br />
også aftalt, at der fortsat skal sættes penge i banken.<br />
Der skal nemlig højst gå fem år, inden vi er tilbage<br />
<strong>med</strong> den næste livsrejse til Vietnam.<br />
4 · 2010
4 · 2010<br />
Genmodificerede afgrøder<br />
er at flirte <strong>med</strong> katastrofen<br />
Profitjagende selskaber og bekymrede videnskabsfolk står over for enten<br />
fordele eller frygtelige konsekvenser af genmodificerede planter.<br />
GMO-baserede planter kan næppe være til fordel for nogen, <strong>med</strong> undtagelse<br />
af selskaber, som vil vinde kontrol over fødevareproduktionen, advarer eksperterne<br />
Vietnam diskuterer GMO-baserede planter<br />
Efterhånden som Vietnam bliver rigere, bliver god agerjord og marker<br />
inddraget til byer og fabrikker. Folk har råd til at købe mere kød, men opfedning<br />
af flere dyr kræver mere foder, som i det store og hele skal importeres.<br />
At producere flere fødevarer ved at bruge GMO-baserede afgrøder lyder til at være løsningen.<br />
Kan man stole på denne teknologi? Kan den give bagslag, når et af de store selskaber, der tilbyder<br />
løsningen, er Monsanto, som producerede det berygtede afløvningsmiddel Agent Orange?<br />
Avisen Thanh Nien bragte 8. og 15. oktober en usædvanlig skarp kritik af<br />
regeringens politik i to artikler: ”At flirte <strong>med</strong> en katastrofe” og ” At miste<br />
fødevaresuverænitet”. Nedenfor er de to artikler gengivet og forkortet til én artikel.<br />
Thanh Nien udkommer dagligt, og har over to millioner læsere om ugen. Det gør<br />
den til en af de mest læste aviser i Vietnam. Den findes også online både på<br />
vietnamesisk og engelsk, samt en ugentlig, trykt udgave på engelsk. Den er udgivet<br />
af Vietnam National Youth Federation <strong>med</strong> hovedkontor i Ho Chi Minh City.<br />
www thanhniennews.com<br />
Af Minh Hung, Thanh Nien<br />
De vietnamesiske myndigheder forfølger en<br />
ambitiøs plan ved at inddrage halvdelen<br />
af landets dyrkbare areal til dyrkning af<br />
kontroversielle gen- modificerede afgrøder inden<br />
udgang af 2020. Vietnam har afsluttet det første<br />
forsøg <strong>med</strong> GMO-majs i to områder: i Den Røde<br />
Flod-deltaets Hung Yen-provins og i Ba Ria-Vung<br />
Tau-provinsen i det sydøstlige Vietnam. Ministeriet<br />
for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter oplyser,<br />
at den store amerikanske landbrugsvirksomhed<br />
Monsanto og Syngenta Vietnam står bag det første<br />
forsøg.<br />
Fortalere for GMO-baserede planter, som<br />
regel kæmpestore landbrugs-selskaber, påstår, at<br />
det giver store økonomiske fordele og fødevaresikkerhed<br />
efterhånden som verdens landbrugsareal<br />
krymper. Men, siger flere eksperter, hvis Vietnam<br />
vælger GMO-afgrøder, løber landet risikoen for at<br />
blive afhængig af udenlandske selskaber, såsæd og<br />
sprøjtemidler, som er nødvendige for at beskytte<br />
afgrøderne.<br />
Ministeriet for Landbrug og Udvikling af<br />
Landdistrikter og den amerikanske ambassade i<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Vietnam organiserede sammen en række foredrag<br />
fra 27. september til 1. oktober for at fremhæve<br />
bioteknologiens og GMO-baserede planters fordele<br />
for Vietnams fødevaresikkerhed og dets økonomiske<br />
udvikling. I en presse<strong>med</strong>delelse fra den<br />
amerikanske ambassade hedder det: ”Den globale<br />
økonomiske fordel af bioteknologi alene i 2008 bliver<br />
anslået til 9.2 mia. dollar netto, – hvor halvdelen<br />
at dette beløb kommer bønder i udviklingslande<br />
til gode. Disse fordele stammer fra højere udbytter<br />
og en reducering af produktionsomkostningerne.<br />
I Vietnam vil fordelene være højere indtægter og<br />
højere levestandard for landets landbefolkning”.<br />
Side 5
Planen om GMO-baserede afgrøder blev godkendt<br />
i 2006 af daværende premierminister Phan<br />
Van Khai. Beslutningen indebærer et gennemgribende<br />
program for udvikling og anvendelse af bioteknologi<br />
i landbrug og udvikling af landdistrikter<br />
frem til 2020. Planen forudser færdiggørelse af<br />
laboratorie - og markforsøg af nogle GMO-baserede<br />
afgrøder, dyrkning senest i 2015 og såning <strong>med</strong><br />
GMO-baserede afgrøder senest i 2020 af 30-50<br />
procent af landets landbrugsareal.<br />
Vellykket markforsøg<br />
Forsøget har indledningsvis været en succes, siger<br />
Le Duy Ham, direktør i Det Landbrugs Genetiske<br />
Institut under Landbrugsministeriet. GMO-majsen<br />
er mere resistent over for sygdoms - og ukrudtsangreb<br />
end økologiske planter: ” Regeringen har<br />
givet tilladelse til forsøgsmarker <strong>med</strong> GMO-majs,<br />
bomuld og sojabønner, inden de dyrkes på større<br />
arealer. Vi har i denne sæson haft forsøg <strong>med</strong> såsæd<br />
leveret af to udenlandske firmaer og tilsået næsten<br />
10.000 m2 for at kunne vurdere virkninger på<br />
biodiversiteten og miljøet”.<br />
”Vi har for nylig fået høsten i hus. De første<br />
resultater viser stor resistens over for insekter og<br />
ukrudtsmidler. Således er udbyttet steget uden<br />
ekstra udgifter til pesticider og ukrudtsmidler”,<br />
forklarede han til avisen, og kunne bekræfte at<br />
markforsøgene ville blive udvidet. GMO-baserede<br />
afgrøder vil blive kommercialiseret i 2012.<br />
Duong Hoa Xo, direktør i Ho Chi Minh Byens<br />
Bioteknologiske Center, siger, at et undersøgelseslaboratorium<br />
for GMO-baserede planter vil stå<br />
færdigt i 2011, og at massedyrkning af GMObaserede<br />
afgrøder forventes at starte i 2012. Xos<br />
center fik i september bevilliget 24 mio. Dollar til<br />
12 moderne forskningslaboratorier for landbrug,<br />
fisk og skaldyr, herunder bioteknologi.<br />
Markedsorienteret produktion<br />
Dr. Reynaldo Ebora, direktør for det Nationale<br />
Side 6<br />
Institut for Molekylær Biologi og Bioteknologi ved<br />
Universitetet på Filippinerne, siger, at tilgængelige<br />
analyser og videnskabelige studier af fødevaresikkerhed<br />
og proteintestede GMO-baserede afgrøder,<br />
herunder majs viser at være lige så sikre som de<br />
konventionelle produkter. Der er ikke meldt<br />
om problemer, siden markedsføringen af de<br />
landbrugs-bioteknologiske afgrøder startede i 1996.<br />
Dr. Ebora var en af hovedtaleren ved en række<br />
forelæsninger <strong>med</strong> titlen ’ Genetisk Modificerede<br />
Majs i Filippinerne: Fra begrænsede markforsøg til<br />
markedsorienteret produktion’. Han forklarede, at<br />
der havde været bekymring på grund af et toksin<br />
– et udtryk brugt for at antyde et specielt protein<br />
i GMO-processen.<br />
”Dette er faktisk ikke et toksin for mennesker,<br />
men for en speciel gruppe insekter”, sagde Ebora,<br />
og tilføjede, at dette endotoksin skulle hjælpe<br />
afgrøderne <strong>med</strong> at blive resistente over for insekter,<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
herunder majsbillen. Landmænd skal regne <strong>med</strong> at<br />
sprøjte <strong>med</strong> insekticider for at beskytte afgrøderne,<br />
hvis ikke de dyrker biotek-afgrøder; og det er ikke<br />
specielt godt for forbrugerne og miljøet. ”Vi ved, at<br />
sprøjterester bliver tilbage i planterne og forårsager<br />
miljøproblemer”.<br />
Ebora nævnte ikke indvirkninger på mennesker<br />
og miljøet på grund af ukrudtsprøjtning, som<br />
normalt bruges ved dyrkning af GMO-baseredeafgrøder.<br />
Fødevaresikkerhed<br />
Eksperterne siger til Thanh Nien Weekly, at<br />
den vietnamesiske regering er meget optaget af<br />
fødevaresikkerhed, fødevaresuverænitet og biodiversitet;<br />
emner som ikke har fået den nødvendige<br />
opmærksomhed. Eksperterne opfordrer til en mere<br />
forsigtig fremgangsmåde og alvorlige overvejelser<br />
af alternative dyrkningsmetoder, inden man går ad<br />
Test af Yellow QPM hybrid HQ 2000 i Vietnam<br />
4 · 2010
GMO-vejen. De siger, at nogle få store landbrugsvirksomheder<br />
som Monsanto er de store fortalere<br />
af GMO-baserede afgrøder. (Monsanto som infamt<br />
fremstillede afløvningsmidlet Agent Orange og som<br />
har afvist at påtage sig ansvaret. Agent Orange<br />
forgiftede millioner af vietnamesere og ødelagde<br />
landbrugs-infrastrukturen). Eksperterne hævder,<br />
at Monsanto er ude på at få kontrol over fødevareproduktionen.<br />
I direkte modsætning til Eboras udtalelser og de<br />
vietnamesiske myndigheders forventninger står eksperternes<br />
advarsler af de frygtelige følgevirkninger,<br />
som GMO-teknologien kan have på biodiversiteten,<br />
miljøet og det menneskelige helbred. De forklarer<br />
også, at GMO-baserede afgrøder i virkeligheden<br />
ikke <strong>med</strong>fører nogen fordel, kun for kemiske og<br />
bioteknologiske kæmpevirksomheder.<br />
GMO-planter smitter andre afgrøder<br />
Daniel Ocampo, Greenpeace-repræsentant for<br />
bæredygtig landbrug i Sydøstasien og bosat i<br />
Filippinerne, siger, at ”det af hensyn til miljøet<br />
vil være en stor fejltagelse af Vietnam at tillade<br />
markforsøg og markedsføring af GMO-baserede<br />
produkter”.<br />
”Når genmodificerede organismer én gang<br />
er frigivet i miljøet, kan de smitte traditionelle<br />
sorter og det vil være ekstremt dyrt og svært at<br />
genoprette normalt landbrug,” siger han til Thanh<br />
Nien Weekly via email.<br />
Ocampo henviser til rapporten International<br />
Assessment of Agricultural Science and<br />
Technology for Development (IAASTD), der<br />
er sponsoreret af Verdensbanken, FAO og andre<br />
FN-organisationer.<br />
Heri nævnes det presserende behov for at<br />
fjerne sig fra det destruktive og kemisk-afhængige<br />
industrielle landbrug og i stedet vælge miljøvenlige<br />
metoder, som fremmer biodiversiteten og gavner<br />
det lokale samfund. Rapporten konkluderer, at<br />
genteknologi ikke kan løse problemerne omkring<br />
skyhøje priser på fødevarer, sult og fattigdom.<br />
Ifølge en undersøgelse fra Union of Concerned<br />
Scientists fra april 2009 er udbyttet fra GMOplanter<br />
kun steget meget lidt i USA. ”Når man<br />
betragter fordelen for hele samfundet, har BTgenens<br />
bidrag til det generelle udbytte i majs<br />
været beskedent. Rapporten kom samtidig n<strong>med</strong>,<br />
at genmodificerede afgrøder af nogle blev hyldet<br />
som helt afgørende for at garantere tilstrækkelig<br />
4 · 2010<br />
fødevareforsyning i fremtiden. Store områder<br />
<strong>med</strong> gmo-sojabønner og gmo bomuld i USA er<br />
nu angrebet af glyphosa- resistente og tolerante<br />
ukrudtstyper.<br />
Det amerikanske landbrugsministerium siger,<br />
at landmænd i stigende grad bruger glyphosat-behandlinger<br />
samtidig <strong>med</strong>, at mængden af herbicider<br />
på HT-sojabønner nu er betragteligt højere end det<br />
var før HT-afgrøden kom på markedet.<br />
En ny bio-imperialisme<br />
Hervé le Crosnier, forsker ved Caen Universitet<br />
og det Franske Nationale Forskning Center, råder<br />
til en mere sikker måde end GMO-afgrøder: ”<br />
Hvorfor tror folk, at fødevaresikkerhed kun kan<br />
opnås gennem teknologi? IAASTD (et mellemstatsligt<br />
organ for flere end 400 videnskabsfolk og<br />
30 regeringer) mener, at landbrugssektoren bør<br />
vokse på en måde, såt det ikke fører til sociale<br />
problemer eller forringelse af miljøet”, skriver han<br />
i en email til Thanh Nien Weekly. ”Eksperter<br />
mener, at der må være fokus på små landmænd<br />
<strong>med</strong> forskelligartede økosystemer”.<br />
”Jorden er ikke et forsøgslaboratorium. Enhver<br />
forandring som ikke stemmer overens <strong>med</strong> de lokale<br />
forhold vil have større negative konsekvenser end<br />
man kan forestille sig. Det tager århundreder for<br />
landmænd at dyrke afgrøder som passer til de lokale<br />
forhold og som giver de bedste næringsmæssige<br />
forhold lokalt. Kan vi tage den risiko for fremtiden?”,<br />
spørger han.<br />
”Med hensyn til vores helbred er konsekvenserne<br />
af GMO-baserede planter globalt ukendte”.<br />
”GM er hovedsageligt en måde for agrokemiske<br />
virksomheder at sælge flere og flere pesticider….<br />
Nogle lande og landmænd ser kun på løfterne fra<br />
biotekselskaber.<br />
I årevis har de lovet en lys fremtid <strong>med</strong> nye<br />
plante, som giver vitaminer, helbred og beskyttelse<br />
til folk… Men vi kan ikke se, at der sker noget,<br />
kun pesticidresistente afgrøder, som er en del af<br />
industrialiseringen i landbruget”.<br />
Le Crosnier siger også: ”De fire største såsædsfirmaer<br />
tegner sig for 44% af det kommercielle<br />
såsæds-marked på verdensplan. Verdens største<br />
såsædfirma, Monsanto, tegner sig for 20% af<br />
verdens kommercielle såsædsmarked. Sådan en<br />
koncentration er en stor fare for landmænd og<br />
fødevaresikkerhed i verden. Måden hvorpå disse<br />
selskaber håndhæver deres førerposition er at tilføje<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
’intellektuelle ejendomsrettigheder’ til deres markedsføringsposition…<br />
Hvorfor tillader rige lande<br />
dominansen af deres store biotekfirmaer igennem<br />
intellektuelle ejendomsrettigheder? Vi står over for<br />
en ny ’bio-imperialisme’”, siger han.<br />
GRAIN: Mulighed for fravalg<br />
Vietnam er måske det mest velegnede sted for<br />
Monsanto til at sælge sine produkter, fordi regeringen<br />
er opsat på at skære ned på sin GM-import<br />
af majs og sojabønner og i stedet dyrke afgrøderne<br />
i landet, siger Shalid Bhutani fra GRAIN. Denne<br />
indisk baseret nonprofit organisation støtter små<br />
landmænd og små sociale bevægelser i deres<br />
kamp for samfundskontrollerede og biodiverse<br />
fødevarer.<br />
”Vi så, hvordan ’denne plantagedagsorden’ tog<br />
form, da regeringen reorganiserede jordbesiddelser,<br />
hvor landmændenefik tilbudt et alternativt levebrød<br />
mod at de afstod deres jord”.<br />
Sagen er, at det vietnamesiske folk burde<br />
have en mulighed for at fravælge GMO-baserede<br />
afgrøder, tilføjer hun.<br />
Fødevaresuverænitet<br />
Daniel Ocampo fra Greenpeace råder de vietnamesiske<br />
videnskabsfolk til en mere forsigtig<br />
tilgang. ”Vietnam skal først og fremmest besvare<br />
spørgsmålet, hvorvidt GMO-baserede afgrøder er<br />
nødvendige for at opnå fødevaresikkerhed. Der<br />
er to grundlæggende træk ved GMO-afgrøder:<br />
herbicid tolerance og indhold af pesticider – eller<br />
skadedyrsresistens -, som er en forkert betegnelse<br />
for BT-afgrøder, da de kun er resistente over for<br />
et bestemt skadedyr. Ikke en af GMO-afgrøderne<br />
bliver udviklet for at forøge udbyttet,” siger han.<br />
”Vejen frem er at få ’fødevaresuverænitet’ til<br />
at virke. Løsningerne findes kun i Vietnam”, siger<br />
Shalid Bhutani fra GRAIN. Hun siger, at der er<br />
gruppe forskere, som laver forsøg og fremmer alternative<br />
landbrugsmetoder ved at bruge traditionelle<br />
metoder og landmændenes såsæd, gennem biologisk<br />
landbrug og botaniske pesticider.<br />
”Den rigdom af viden, de får, lærer dem, at de<br />
vietnamesiske landmænd foretrækker disse mere<br />
økonomisk rentable og fødevaresikre systemer,<br />
som passer til de lokale forhold. Derfor er det i<br />
virkeligheden op til den vietnamesiske regering at<br />
formidle denne fremgangsmåde i stedet for blindt<br />
at forfølge GMO-vejen”.<br />
Side 7
Af Dinh Thi Thuy, ph.d.<br />
og professor Kurt Buchmann, LIFE-KU<br />
Pangasius eller haj-malle står der på posen <strong>med</strong><br />
den frosne fisk i supermarkedets frysedisk,<br />
og danskerne har forlængst taget fisken fra<br />
Vietnam til sig som et let tilgængeligt fiskeprodukt<br />
til en lav pris. Forbrugere, som enten ikke er udtalte<br />
fiskespisere eller som finder laks og ørreder for<br />
kraftige i smagen, har således <strong>med</strong> stor entusiasme<br />
inddraget pangasius-fileterne i deres køkkenkunst.<br />
Antallet af fiskespisere er i den forbindelse nok<br />
steget en anelse, og nogle af disse nytilkommere vil<br />
måske siden forsøge sig <strong>med</strong> andre andre hjemlige<br />
fiskearter. Men hvor kommer den nye fisk fra og<br />
hvordan er kvaliteten?<br />
Kvalitet<br />
Hajmallen er et anderledes produkt, end vi er vant<br />
til fra danske farvande. Nyligt udførte studier<br />
har påvist, at der kan forekomme mikroskopiske<br />
snyltere i pangasius-fileten, hvilket ikke er ønskværdigt<br />
ud fra et kvalitets- og sundhedsmæssigt<br />
synspunkt.<br />
Nogle af snylterne kan inficere forbrugeren,<br />
hvis produktet indtages i rå og ubehandlet form.<br />
Livscyklus-undersøgelser har imidlertid peget på, at<br />
Side 8<br />
Pangasius-fileten:<br />
Et produktionseventyr<br />
De nye asiatiske fiskeprodukter i supermarkedets køledisk er indbydende, og de beskriver en<br />
interessant historie krydret <strong>med</strong> udviklingsbistand, økonomi, biologi og ikke mindst parasitologi<br />
Typisk dambrug i Mekong-deltaet. Vandoverfladen brydes konstant af fisk, der snapper luft<br />
parasitterne stammer fra snegle i opdrætsdammene,<br />
men det giver til gengæld mulighed for <strong>med</strong> ny<br />
teknologi at kontrollere sygdommene til glæde for<br />
fisk og forbrugere.<br />
Fisken er produceret i det vandrige Mekongdelta<br />
i det sydlige Vietnam, hvor den mere end 4.000 km<br />
lange Mekong-flod løber ud i havet.<br />
Parasittens livscyklus<br />
Der findes flere typer hajmalle-opdræt i<br />
Mekongdeltaet. Den mere intensive form i hvilken<br />
dammene tørlægges efter hver produktionscyklus<br />
og vandet regelmæssigt desinficeres, adskiller sig<br />
fra den primitive form, hvor hygiejnen på samme<br />
vis ikke er i højsædet. Den intensive produktionsform<br />
<strong>med</strong> høj hygiejne giver færre infektionssygdomme.<br />
Vi har i de senere år gennemført en række<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Foto: Kurt Buchmann<br />
analyser af sygdommene. Der findes både snyltere<br />
på gællerne og i fiskens tarm. De kan måske nedsætte<br />
fiskens vækst, men de har ikke betydning for<br />
kvaliteten og kan ikke smitte mennesker.<br />
Til gengæld findes der i huden, i finnerne og<br />
til<strong>med</strong> i fileten mikroskopiske fladorme, som kan<br />
være problematiske.<br />
Paracitterne er på larvestadiet. De bliver først<br />
voksne, når de indtages af en fugl eller et pattedyr,<br />
f.eks. et menneske, hvis de finder på at spise fisken<br />
frisk og ubehandlet. Derefter tager de ophold i<br />
tarmen hos denne slutvært. Snylterne overføres<br />
til fisken af en særlig art af snegle, som florerer i<br />
opdrætsdammene.<br />
I dambrugene holdes infektionen i gang af både<br />
hunde, katte, grise samt sandsynligvis både mus<br />
og rotter, men inficerede mennesker kan snildt<br />
bidrage til forureningen.<br />
Kog eller steg fisken<br />
Den voksne parasit kan fremkalde tarmbetændelse<br />
hos slutværten, hvadenten der er tale om et menneske,<br />
en mus, en kat eller en fugl. De mikroskopiske<br />
snyltere fjernes dog i en vis udstrækning, når fisken<br />
flåes. De resterende orme dræbes ved indfrysningen<br />
på fabrikkerne.<br />
Derfor er produktet i frysediskene sikkert at<br />
indtage. Det kan dog anbefales forbrugerne at<br />
4 · 2010
<strong>Dansk</strong>e supermarkeder sælger pangasius<br />
fra flere importører. Ved indfrysning<br />
fjernes og dør alle parasitter, så man<br />
kan roligt spise de frosne fileter<br />
stege, koge eller ovnbage fiskefilten, idet en sådan<br />
behandling ikke levner en eneste levedygtig parasit<br />
i produktet.<br />
En del steder i Asien foretrækker man imidlertid<br />
at indtage rå og ubehandlet fisk, og i de tilfælde vil<br />
parasitter udgøre en fare.<br />
Bæredygtig forebyggelse<br />
Det vil dog være at foretrække hvis man helt<br />
kunne undgå infektionerne. Vore undersøgelser<br />
fra hjemlige egne har vist, at de infektive cercarier<br />
kan fjernes ved vandfiltrering, en teknologi som<br />
vinder stadig større indpas i fiskeopdræt verden<br />
over. Mikrosigter vil fange cercarierne og på den<br />
måde på en bæredygtig måde forhindre infektion<br />
af fisken. De infektive cercarier er relativt store og<br />
kan let fanges i mikrosigter <strong>med</strong> maskevidder på<br />
40-70 mikrometer, som er almindeligt anvendte<br />
systemer i f.eks. danske dambrug.<br />
Denne metode bør kombineres <strong>med</strong> udryddelse<br />
af snegle fra dammene. Det kan ske ved regelmæssig<br />
tørlægning. Det vil naturligvis også være relevant at<br />
forhindre hunde, katte, mus, rotter, svin og fugle<br />
i at levere deres fækalier i vandmiljøet, men da<br />
vandtilførslen til dammene kommer fra floder, der<br />
afvander et stort område, kan netop den indsats<br />
blive vanskelig.<br />
Vandrensningsteknologier, omfattende mekanisk<br />
og biologisk filtrering, som er indført i<br />
moderne fiskeopdræt, bl.a. i Danmark, vil således<br />
kunne vise vejen frem også for fremtidigt opdræt i<br />
Mekong-deltaet. Ikke alene vil en række infektioner<br />
kunne forebygges, men udledning af forurenende<br />
stoffer fra dambrugene vil kunne minimeres, så<br />
man i fremtiden <strong>med</strong> god samvittighed kan skrive<br />
”bæredygtig produktion” på produktet.<br />
Dinh Thi Thuy er ph.d. studerende, Fakultet<br />
for Biovidenskab, Københavns Universitet<br />
Kurt Buchmann er professor i akvatisk<br />
patobiologi, Fakultet for Biovidenskab,<br />
Københavns Universitet<br />
Opskrifter www.davifo.dk/?p=35<br />
www pangasius-vietnam.com<br />
4 · 2010<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Foto: Nis Jensen<br />
Hajmallen<br />
Pangasius kaldes også for hajmalle, idet den har en strømlinet form, der for en overfladisk<br />
betragtning kan minde om en haj. Der er dog slet ikke tale om hajer, men derimod<br />
maller, som lyder det videnskabelige navn Pangasionodon hypophthalmus. Pangasiusnavnet<br />
er opgivet og fødevarestyrelsen anvender og anbefaler ikke dette navn.<br />
Den har den fordel, at den kan klare sig i relativt godt i iltfattige damme, da den<br />
kan opsnappe atmosfærisk luft i vandoverfladen. Luften kan så opbevares i en<br />
særlig anatomisk parret lomme-struktur i gællehulen og siden optages af fisken dels<br />
gennem nogle særlige lameller <strong>med</strong> rig blodforsyning eller gennem gællerne.<br />
Der er travl trafik i en dam <strong>med</strong> maller. Vandoverfladen brydes konstant, når fiskene<br />
svømmer op og snapper luft, for derefter at dykke og give plads til andre lufthungrende<br />
artsfæller. Vandtemperaturen ligger på 20-30 grader og det passer mallen godt. Den<br />
vokser nemlig så hurtigt ved den temperatur, at man kan producere fisk <strong>med</strong> en vægt 1<br />
kg på blot seks måneder. De lokale opdrættere høster således fisk to gange om året..<br />
Foto: Nis Jensen<br />
Hvorfor fisk helt fra Vietnam?<br />
Hvad er baggrunden for at der i frysedisken ligger fisk, som er blevet transporteret til os<br />
fra den anden side af jordkloden? Produktionen af især hajmaller er steget eksplosivt i de<br />
seneste ti år, fra en nærmest ubetydelig produktion i 1999 til mere end 1,3 millioner ton i<br />
2008. Til sammenligning kan nævnes, at den norske produktion af burlaks i 2008 var på<br />
knap 750.000 ton. Fiskefarme er skudt op som paddehatte og fiskeindustrier, der tager<br />
sig af slagtning, filettering, indfrysning og pakning, har sat gang i beskæftigelsen.<br />
Der er flere grunde til produktionens succes: Omkostningerne til bl.a. lønninger er<br />
særdeles lave i Vietnam, udgifterne til vandrensning er meget lave eller ikke eksisterende,<br />
iltning af vandet er ikke nødvendigt, da fisken kan opsnappe atmosfærisk<br />
luft i overfladen, fisken vokser særdeles hurtigt i de vietnamesiske dambrug.<br />
Derfor kan fiskene produceres billigt, og netop prisen er en af de væsentligste konkurrenceparametre<br />
på det internationale marked. <strong>Dansk</strong>e fiskere og fiskeopdrættere føler sig<br />
naturligvis – <strong>med</strong> god grund – presset, men det er den velkendte bagside af globaliseringen.<br />
Bæredygtig produktion?<br />
Det angives ofte, at opdrættet af flodmallen foregår under bæredygtige forhold. Nu er<br />
bæredygtighedsbegrebet jo åbent for fortolkning, men det er sandt, at energiforbruget ved<br />
opdrættet er relativt beskedent og der<strong>med</strong> klimavenligt. Der bruges ikke energi til iltning af<br />
vandet, og vandet renses ikke efter brug. Det sparer energi. Det er dog ikke en bæredygtig<br />
strategi set fra vandmiljøets side. Den store produktion går i vid udstrækning til eksport,<br />
selv til den anden side af jordkloden, hvilket er godt for Vietnams økonomi, men til gengæld<br />
kræver transport over lange afstande og derved bidrager til kul-dioxyd-udledningen.<br />
Kvaliteten<br />
Fisken er ikke en rig kilde til de sundhedsgavnende marine fedtsstoffer, som vi finder hos<br />
sild, makrel, laks og ørred, fordi der er tale om en knap så fed fisk. Det er derfor ikke overraskende,<br />
at den ikke indeholder så mange omega-3-fedtsyrer som f.eks. laks og ørreder.<br />
Det hænger også sammen <strong>med</strong> den føde fiskene får. Der er betydeligt mindre protein og<br />
fedt i mallefoderet. Der anvendes noget fiskemel og fiskeolie, men især planteproteiner<br />
er udover vitaminer vigtige ingredienser. Foderet leveres hovedsagligt af specielle fiskefoderfabrikker.<br />
I mindre familieopdræt producerer dambrugerne selv fiskefoder. I de<br />
tilfælde er sammensætningen af foder og der<strong>med</strong> fiskeproduktet ikke standardiseret.<br />
Foderet til flodmaller kan være sammensat som vist i tabellen.<br />
Til sammenligning er vist sammensætningen i en type ørredfoder samt et ålefoder.<br />
Mallefoder Ørredfoder Ål<br />
Protein 28% 44% 50%<br />
Fedt 6% 26% 26%<br />
Side 9
Chris Holmsted Larsen (mag.art. i historie,<br />
født1973) leverer et spændende portræt af<br />
kommunisten og mennesket Otto Sand<br />
1915-1984. Hans arbejde i Vietnambevægelsen<br />
førte til stiftelsen af De <strong>Dansk</strong>e Vietnamkomiteer<br />
(DDV), og han formåede at samle ungdommen på<br />
venstrefløjen i solidaritetsarbejdet <strong>med</strong> Vietnam.<br />
Han var en markant person, der ikke ville rette ind<br />
efter partilinjen i Danmarks Kommunistiske Parti<br />
(DKP), og blev ekskluderet i 1969.<br />
Chris Holmsted Larsen er også forfatter til bogen<br />
”Tiden arbejder for os – DKP og Vietnamkrigen<br />
1963-1973”, hvor han gennemgår DKPs arkiver. Til<br />
den nye artikel har han lavet en række interview.<br />
Artiklen koncentrerer sig om at formidle det nye<br />
kildemateriale og i mindre omfang den politiske<br />
udvikling i Vietnam-arbejdet.<br />
Barndom og ungdom<br />
Otto Sand blev født i 1915. Han var påvirket af<br />
moderens »kristne tro, men nok vigtigere: hendes<br />
vedholdenhed og intellektuelle overskud og ambitioner<br />
om at give børnene en bedre tilværelse«.<br />
Han var som 17-årig meget religiøs, men blev stærkt<br />
påvirket af andre familiers ekstreme fattigdom.<br />
I 1935 var det slut <strong>med</strong> pacifisme og kristendom,<br />
som han skrev til datteren i 1959: »Jeg havde gennemskuet<br />
kirkens løgn om, at bare vi beder til gud<br />
vil alt blive bedre, så jeg meldte mig ind i først<br />
DKU og en måned senere i partiet. Det har jeg<br />
ikke fortrudt siden, selv om jeg naturligvis ikke<br />
altid har været tilfreds <strong>med</strong> den måde, vi gjorde<br />
tingene på«.<br />
Han mødte sin første kone Lis, som fulgte<br />
ham ind i DKU, og blev påvirket af den spanske<br />
borgerkrig, der startede i 1936, og fascismens<br />
fremmarch.<br />
Besættelsen og 1950’erne<br />
Under krigen indeholdt hjemmet i Vanløse et<br />
illegalt trykkeri. Efter en ransagning i 1942,<br />
måtte han gå under jorden. Han var <strong>med</strong> i lokal<br />
modstandsgruppe under det kommunistisk ledede<br />
BOPA (Borgerlige Partisaner), hvor han stod for<br />
instruktion og distribution af våben. Han deltog<br />
i tyverier af våben og stikkerlikvideringer, og var<br />
psykisk mærket resten af livet af sine oplevelser<br />
under krigen. Efter befrielsen havde familien det<br />
svært. Manglen på arbejde fik ham i 1947 til at<br />
emigrere til Stockholm, hvor han og konen boede<br />
til 1956.<br />
Efter hjemkomsten fik han arbejde, og kom i<br />
Side 10<br />
"Solidaritet, ikke almisser"<br />
Sådan lød parolen for Vietnamindsamlingen Giro 1616<br />
og titlen på ny artikel om kommunisten og mennesket Otto Sand<br />
Af Wilfred Gluud<br />
Foto: Nis Jensen<br />
Arbejdermuseet & Arbejderbevægelsens<br />
Bibliotek og Arkiv. 152 sider, 99 kr.<br />
Tema om Danmarks<br />
Kommunistiske Parti (DKP).<br />
Artiklen ”Solidaritet, ikke almisser” om<br />
kommunisten og mennesket<br />
Otto Sand 1915-1984<br />
af Chris Holmsted Larsen, side 56-81.<br />
DKPs ledelse i København. Under Ungarn-krisen<br />
og opgøret <strong>med</strong> Aksel Larsen i 1958, som endte<br />
<strong>med</strong> dannelsen af SF, forblev han trofast mod<br />
partilinjen. I 1958 rejste Sand <strong>med</strong> familien til<br />
Lenin-skolen i Moskva, og kort før hjemrejsen i<br />
1959 skrev han, at »det eneste jeg er rigtig sikker på<br />
er den ideologiske – eller politiske om du vil - kamp<br />
vi fører er helt i overensstemmelse <strong>med</strong> både mine<br />
instinkter, intuition og tilværelse«.<br />
Otto Sand var fra 1960 arbejdsløs i næsten<br />
to år, hvor han arbejdede som partiaktivist. I<br />
1962 blev han ansat på partiavisen Land og Folk.<br />
Datteren Kira Sand husker: »Han kendte jo godt<br />
korruptionen og lortet derinde. Men det at opleve<br />
det på egen hånd, det havde han det ikke godt<br />
<strong>med</strong>. Han var jo en blød mand, og han var et<br />
dybt hæderligt menneske, der ikke havde det godt<br />
<strong>med</strong> de småintriger, smiger og snusk, der trivedes<br />
i Dronningens Tværgade. Sådan ville han ikke<br />
arbejde«.<br />
I Vietnam voksede antallet af militære rådgivere<br />
fra USA til 23.300 i 1964, og 8. marts 1965<br />
landsættes de første 3.500 regulære kamptropper,<br />
Otto Sand<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Årbog 2009<br />
som blev udvidet til 184.300 amerikanske soldater<br />
inden årets udgang.<br />
Nørrebro Vietnamkomite<br />
I 1965 blev Otto Sand skilt fra konen, og flyttede<br />
ind i et værelse i Havnearbejdernes Forbund på<br />
Nørrebro. Her var det »Sand, der tog initiativ til den<br />
første regulære Vietnam-komite, da han i (2. marts)<br />
1966 dannede Nørrebro Vietnamkomite« (som<br />
har kontor, hvor han bor), men artiklen uddyber<br />
ikke dette afgørende skridt. Komiteen består mest<br />
af fagforeninger. Dengang var der mange mindre<br />
fagforeninger eller afdelinger <strong>med</strong> hovedkvarter på<br />
Nørrebro, og »mange yngre DKP’ere, der alle delte<br />
Sands kritik af partiledelsen og dennes angivelige<br />
revisionistiske kurs«.<br />
Formålet var ikke længere fred, men »USA<br />
ud af Vietnam«, og man arrangerede en vellykket<br />
’Vietnamweekend’ 14-15. maj <strong>med</strong> 150 deltagere.<br />
Den var bakket op af 21 lokale fagforeninger og<br />
10 politiske organisationer.<br />
DKPs københavnske afdelinger havde 19. januar<br />
et fælles Vietnammøde, og Erik Jensen skriver<br />
i sine erindringer, »at vores folk havde flertal i DKPs<br />
Københavnsledelse. Der sad Otto Sand, og han<br />
blev støttet af sine gamle frihedskæmpervenner.«<br />
Man fik snart følge af Amager Vietnamkomite og<br />
fem komiteer mere.<br />
Vietnamindsamlingen Giro 1616<br />
I juni 1966 oprettedes den betingelsesløse<br />
Vietnamindsamling Giro 1616 til fordel for DRV-<br />
Nordvietnam og befrielsesfronten FNL. DKPs<br />
internationale sekretær Ingmar Wagner kom i<br />
mindretal <strong>med</strong> et gammelt forslag om en ”tre-fløjet”<br />
humanitær indsamling. Otto Sand blev valgt som<br />
sekretær og man fik kontor hos havnearbejderne<br />
sammen <strong>med</strong> Nørrebro Vietnamkomite.<br />
Det kontroversielle er, at indsamlingen ikke<br />
er humanitær, men at pengene gives uden nogen<br />
betingelse for deres anvendelse. Det overlades til<br />
vietnameserne selv at bestemme, så de kunne anvende<br />
dem til våben. Det <strong>med</strong>førte, at man ikke fik<br />
Justitsministeriets tilladelse, men fortsatte flere år<br />
uden. I virkeligheden gik bidragene sandsynligvis<br />
mest til Informationskontorer i Vesteuropa, måske<br />
også til <strong>med</strong>icin.<br />
Vietnamkomiteerne<br />
I utilfredshed <strong>med</strong> den brede Vietnambevægelses<br />
fokus på fred og stop bombardementer, sluttede de<br />
syv komiteer i København sig i marts 1967 sammen<br />
til De Storkøbenhavnske Vietnamkomiteer<br />
(DSVK). De bestod af enkelt<strong>med</strong>lemmer <strong>med</strong><br />
mange var menige DKP’ere og DKU’ere. Målet var<br />
4 · 2010
”USA ud af Vietnam”, og støtte til Befrielsesfrontens<br />
5-punkts og Nordvietnams 4-punkts erklæringer. I<br />
slutningen af 1967 var der 15 komiteer.<br />
Største demonstration 27. april 1968<br />
Den største demonstration var arrangeret af<br />
DSVK, og fandt sted 27. april 1968 <strong>med</strong> over<br />
25.000 deltagere. Demonstrationen gik fra<br />
Christiansborg Slotsplads til USA’s ambassade<br />
på Dag Hammarskjölds Allé <strong>med</strong> paroler som<br />
”Bekæmp den amerikanske imperialisme”, ”USA<br />
ud af Vietnam - Danmark ud af NATO” samt ”Bryd<br />
<strong>med</strong> Saigon - anerkend FNL og Nordvietnam”.<br />
Da demonstrationen sluttede, udbrød der<br />
uroligheder og politiet for hårdt frem. De voldelige<br />
sammenstød kom til at præge debatten, og striden<br />
forstærkedes mellem den radikale fløj omkring<br />
DSVK, og de, der mente, at politisering af bevægelsen<br />
vanskeliggjorde arbejdet <strong>med</strong> at skabe bred<br />
folkelig opbakning mod krigen.<br />
De <strong>Dansk</strong>e Vietnamkomiteer<br />
7.-8. december 1968 afholdt De Storkøbenhavnske<br />
Vietnamkomiteer (DSVK) landskonference for<br />
at samle alle landets 26 Vietnamkomiteer. Op til<br />
mødet havde Land og Folk fremhævet, at DKPledelsen<br />
ønskede at bevare bredden i Vietnamarbejdet<br />
og var imod en radikalisering. Chris<br />
Holmsted Larsen har fejlagtigt fået den opfattelse,<br />
at Ingmar Wagner deltog, men det var DKP’ere fra<br />
lokale Vietnamkomiteer, der stod for mindretallets<br />
synspunkter.<br />
Otto Sand holdt et indledende oplæg (som Chris<br />
Holmsted Larsen ikke nævner) på landskonferencen,<br />
hvor han slutter <strong>med</strong> at sige: »Uden et klart<br />
politisk sigt i arbejdet, <strong>med</strong> en målsætning, der i<br />
størst mulig grad understøtter det vietnamesiske<br />
folks behov for politisk og moralsk støtte, er det<br />
heller ikke muligt at tilrettelægge de praktiske<br />
handlinger. Den første betingelse herfor er, at vi<br />
klart ser sammenhængen i tingene - både nationalt<br />
og internationalt. Vi har stillet os entydigt på dette<br />
tapre folks side - det er vor pligt at angribe og afsløre<br />
vor fælles fjende: USA-IMPERIALISMEN. Det er<br />
tåbeligt at arbejde for og ønske "fred i Vietnam"<br />
og samtidig vige udenom kampen imod årsagen til<br />
det vietnamesiske folks lidelser. Den politik, vi skal<br />
føre, bestemmes i denne sal og hverken i Moskva,<br />
Peking, Havanna eller nogen andre steder – inden<br />
for eller uden for dette lands grænser.«<br />
Otto Sand-fløjen prøvede at få opbakning i<br />
DKP, men blev udmanøvreret af ledelsen, og i<br />
marts blev Otto Sand og fem andre <strong>med</strong>lemmer af<br />
DDVs landsledelse ekskluderet af DKP. Allerede i<br />
efteråret 1968 havde en gruppe højskolelærere og<br />
intellektuelle startet et initiativ til en ny bred humanitær<br />
Vietnam-indsamling, som DKP-ledelsen<br />
tilsluttede sig. Det blev offentliggjort 19. januar<br />
1969 flere uger inden partikongressen i februar.<br />
Verdensbankdemonstrationer<br />
De <strong>Dansk</strong>e Vietnamkomiteer var initiativtager til<br />
demonstrationer i forbindelse <strong>med</strong> Verdensbankens<br />
4 · 2010<br />
kongres i København 20.-25. september 1970.<br />
Sammen <strong>med</strong> en række andre organisationer på<br />
venstrefløjen blev demonstrationerne forberedt <strong>med</strong><br />
udgivelsen af en Verdensbankpjece.<br />
Efter demonstration 21. september var der<br />
voldsomme uroligheder, som strakte sig over flere<br />
dage <strong>med</strong> regulære gadekampe mellem politi og<br />
demonstranter. Otto Sand var hurtigt ude <strong>med</strong><br />
at udsende en udtalelse der fordømte aktionerne.<br />
Men flertallet i DDVs landsledelse var uenig og<br />
udsendte en ny presse<strong>med</strong>delelse, der tog afstand<br />
fra Sands erklæring. På det efterfølgende møde<br />
var Otto Sand i mindretal, og blev ikke genvalgt<br />
til DDVs landsledelse.<br />
Otto Sand havde fra 1969 lidt af sukkersyge,<br />
og helbredet blev ikke bedre <strong>med</strong> årene. I 1982<br />
fik Otto Sand lov til at blive genoptaget i DKP,<br />
sikkert for at pleje gamle venskaber, men han døde<br />
to år efter, 69 år.<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Nekrolog<br />
Citater fra en nekrolog i Vietnam nr. 4,1984:<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Vietnamesisk</strong> <strong>Forening</strong>, der var<br />
Vietnam-bevægelsens arvtager, bragte en<br />
mere respektfuld nekrolog (end DKPs avis<br />
Land og Folk), skrevet af Wilfred Gluud, som<br />
tilskrev Sand hovedansvaret for, at Giro<br />
1616 under parolen ”Ikke almisse – men<br />
solidaritet” blev et politisk brændpunkt for<br />
ungdomsoprøret. Gluud skrev videre, at<br />
Sand kunne være skarp og kompromisløs,<br />
men også inspirerende og parat til at lytte til<br />
andres synspunkter samt, at »Otto vil blive<br />
husket for sin betydning for politisering<br />
og radikalisering af Vietnambevægelsen<br />
– et arbejde som både DVF og andre<br />
venskabsforeninger bygger på i dag.«<br />
Side 11
Bauxit er en malm, der anvendes til udvinding<br />
af aluminium, og hovedparten af den<br />
aluminium der i dag fremstilles, er baseret<br />
på bauxit. Vietnam har store forekomster af bauxit.<br />
Nogle kilder taler om, at Vietnams bauxitforekomster<br />
kan være verdens tredjestørste.<br />
De aktuelle planer handler om udvinding af<br />
bauxit i Det Centrale Højland, især i provinserne<br />
Lam Dong og Dak Nong, og det første anlæg ventes<br />
at gå drift i Tan Rai i Lam Dong-provinsen i april<br />
2011.<br />
Bauxit brydes i åbne miner, hvor betydelige<br />
mængder jord skal fjernes fra overfladen.<br />
Raffineringsprocessen producerer som biprodukt<br />
store mængder af ætsende rødligt slam. Normalt<br />
regner man <strong>med</strong>, at der produceres tre ton slam for<br />
hvert ton aluminium. Derfor kritiseres projektet for<br />
at kunne blive til stor skade for den produktion af<br />
kaffe og kakao, der i øjeblikket findes i området.<br />
Netop produktionen af bl.a. kaffe har gjort store<br />
fremskridt i de seneste år, især i frugtbare områder<br />
i Det Centrale Højland, og har der<strong>med</strong> bidraget<br />
til Vietnams økonomiske fremgang. Det er altså<br />
netop disse områder, der er i centrum for planerne<br />
om bauxit-minedrift.<br />
Ætsende rødt slam<br />
I Vietnam Ajour nr. 4, 2009, fortalte vi om de<br />
protester, der blev rejst i løbet af 2009. Protesterne<br />
handlede dels om faren for miljøkatastrofer ved<br />
udslip af ætsende rødt slam, dels om bekymring<br />
for øget kinesisk indflydelse og den øgede afhængighed<br />
af Kina. En af de største investorer i<br />
det vietnamesiske bauxit-eventyr er det statslige<br />
kinesiske aluminiumselskab, Chalco, der er verdens<br />
næststørste aluminiumsproducent. Protesterne<br />
kom ikke kun fra oppositionsgrupper, men også<br />
fra kredse som myndighederne ikke uden videre<br />
kunne afvise. En af de fremtrædende kritikere af<br />
projekterne var den 97-årige tidligere general Vo<br />
Nguyen Giap.<br />
Hvis læseren synes, at historien om miljøkatastrofer<br />
i forbindelse <strong>med</strong> ætsende rødt slam, der<br />
slipper ud i floderne, lyder bekendt, er det ikke<br />
underligt. Der var nemlig netop det, der skete i<br />
Ungarn 4. oktober, hvor slam fra bauxit-produktion<br />
slap ud i Donau <strong>med</strong> omfattende konsekvenser<br />
for miljøet. Ulykken i Ungarn blev meget omtalt<br />
Side 12<br />
Fortsat modstand mod<br />
bauxit-miner<br />
Den vietnamesiske regerings planer om storstilet udvinding af bauxit møder<br />
modstand i brede kredse. Frygt for yderligere afhængighed af Kina<br />
Af Morten Rasmussen<br />
i europæisk presse, og nyheden nåede også frem<br />
til Vietnam, hvor den forståeligt nok fyrede op<br />
under diskussionen om de vietnamesiske bauxitprojekter.<br />
2.000 bag protestbrev<br />
Det blev forfattet et åbent brev 22. oktober til<br />
Vietnams øverste ledere underskrevet af over<br />
2.000 fremtrædende personer, herunder forskere,<br />
økonomer, militærfolk, forfattere og andre kulturpersonligheder.<br />
Den mest bemærkelsesværdige<br />
underskriver er den højt respekterede madame<br />
Nguyen Thi Binh. Hun blev verdenskendt for<br />
sin deltagelse i fredsforhandlingerne, der førte<br />
til Vietnam-krigens afslutning, og hun har senere<br />
beklædt poster som undervisningsminister<br />
og vicepræsident for Vietnam. I dag er hun 83 år,<br />
men ganske som for general Giaps vedkommende<br />
er alder ingen hindring for fortsat engagement i<br />
samfundsanliggender.<br />
I brevet foreslås, at konstruktionsarbejdet i Tan<br />
Rai øjeblikkelig stilles i bero, og at forhandlinger<br />
om opførelse af et anlæg i Nhan Co i Dak Nongprovinsen<br />
stoppes indtil videre. Man foreslår også,<br />
at der oprettes en uafhængig gruppe af forskere<br />
til nærmere at belyse konsekvenserne af planerne<br />
om bauxit-udvinding. Gruppens resultater skal<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
præsenteres for både Nationalforsamlingen og<br />
offentligheden, så alle har mulighed for at give<br />
deres mening til kende.<br />
I brevet betvivler man den økonomiske rentabilitet<br />
af projekterne, blandt fordi der foruden selve<br />
anlæggene kræves udbygning af vejnettet såvel som<br />
havnefaciliteter.<br />
Det fremhæves også, at den forventede produktionskapacitet<br />
ikke kommer til at forsyne andre<br />
markeder end det kinesiske – <strong>med</strong> yderligere<br />
afhængighed af Kina til følge.<br />
I værste tilfælde kan Vietnam blive nødt til at<br />
droppe sine planer om bauxit-udvinding, hedder<br />
det i brevet. Det vil være et hårdt økonomisk slag i<br />
betragtning af de ressourcer, der allerede er brugt.<br />
Men prisen for at gennemføre projekterne vil blive<br />
endnu højere i tilfælde af miljøkatastrofer.<br />
Regeringen fastholder indtil videre planerne.<br />
Den hævder, at der er taget fornøden højde for<br />
miljørisikoen, men miljøministeren har dog udtalt,<br />
at ”efter katastrofen i Ungarn må vi yderligere<br />
studere sikkerheden ved aluminiums udvinding<br />
for at sikre os yderligere”.<br />
Internetavisen Vietnam Net har været meget<br />
aktiv i denne sag, og også lavet en online debat.<br />
www davifo.dk<br />
3 · 2010
Da jeg ankom i august, var der mange elever,<br />
der startede <strong>med</strong> at lære engelsk. Mange af<br />
de ”gamle” og en del nye. Det viste sig, at<br />
en del af de ”frafaldne” skyldtes højgraviditet eller<br />
nedkomst, så det måtte siges at være plausibelt!<br />
Jeg har måttet udvide holdantallet til fem. Sidste<br />
år var der tre. Da jeg også har 2 aftenskolehold,<br />
underviser jeg 27 timer om ugen, så man kan roligt<br />
sige, jeg får min lyst styret.<br />
Det er naturligvis en stor udfordring, når<br />
holdene – dog ikke lægeholdet – således bliver<br />
blandet af kendte og ukendte, men det går. Der<br />
meldte sig ca. 80 elever, men hen ad vejen er der et<br />
vist frafald! Der er nogle, der føler, det er for svært<br />
og nogle, der føler sig presset på tid.<br />
Tårnhøj beundring<br />
Min beundring for mange af disse sygeplejersker<br />
er tårnhøj. Mange af dem skal hjem og styre et hus<br />
<strong>med</strong> mand og børn og hvad der ellers hører til. Og<br />
de står som regel uden de hjælpemidler, jeg har<br />
derhjemme – her er der tale om hjemmelavet mad<br />
fra grunden, ingen halvfabrikata!!. Men de klør på,<br />
og jeg føler stor glæde ved at høre og mærke, at for<br />
de gamle var der virkelig noget at bygge på fra sidste<br />
år, og blandt de nye er der en del, der bare vil.<br />
3 · 2010<br />
Engelsk er svært<br />
for vietnamesiske tunger<br />
Indsamlingen Hospitalsudstyr til Vietnam har igen haft Anette Winther udsendt som<br />
volontør som engelsklærer på hospitalet i Bao Loc. Hun var udsendt i toogenhalv måned fra<br />
1. august, og afsluttede besøget <strong>med</strong> en tre ugers ferie og udforskning af det dejlige land<br />
Af Annette Winther<br />
Men det er også svært for en lærer at kæmpe<br />
mod mandagstravlhed. Her som hjemme i Danmark<br />
føler mange patienter stor trang til at komme til<br />
læge efter en weekend. Der er møder, som der er<br />
mange af, konferencer, hvor de inviterede oftest skal<br />
deltage, og partimøder, lægernes hastværk <strong>med</strong> at<br />
komme hjem til deres privatpraksis – og en gang<br />
imellem også forståelig træthed.<br />
Men det betyder, at en klasse sjældent præsterer<br />
de samme elever alle tre undervisningsgange om<br />
ugen – og det strider imod alt, hvad jeg tænker om<br />
disse elever, at forlange hjemmearbejde gjort – det<br />
sker, men sjældent.<br />
Men efter min bedste vurdering vil der, efter<br />
jeg er rejst 13. oktober være ansatte på Bao Loc<br />
Hospital, der har forbedret deres engelsk betydeligt,<br />
andre, der har fået lyst til at ”studere” videre og<br />
mange, der kan noget/en del/ lidt. Men engelsk er<br />
et svært sprog for en vietnamesisk tunge.<br />
Gamle og dårlige vaner<br />
Med til en slags status hører også at fortælle, at det<br />
bedste hold – lægernes – i høj grad har udvidet deres<br />
ordforråd. Vi diskuterer mange ting, politiske,<br />
moralske, opdragelse, kulturforskelle etc., og der<br />
er brug for mange ord og mange slags ord. Det<br />
klarer de fint. Men gamle og dårlige vaner har<br />
jeg ikke kunnet udrydde, jo, i klassen, men når<br />
vi så mødes og taler privat, falder de tilbage i de<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
manglende endelser, det for hurtigt talte sprog og<br />
andre faldgruber. Det absolutte begynderhold er<br />
helt fri af disse dårlige vaner. Det er en fornøjelse.<br />
Til gengæld kræver det stor selvdisciplin af dem<br />
at skulle fortsætte på egen hånd. Hvis de ikke gør<br />
det – så ”visner” deres nylærte færdigheder.<br />
Udover dette er det jo stadig en fornøjelse<br />
at ankomme til hospitalet om morgenen og om<br />
eftermiddagen og hilse på alle. Smilene er store,<br />
og jeg føler mig virkelig velkommen. Alle viser<br />
den største lyst til at hjælpe mig <strong>med</strong> alt tænkeligt.<br />
Børnene på hospitalet er vidunderlige. Både dem,<br />
der kommer på besøg og de indlagte.<br />
Et besøg givet af Gud<br />
Jeg havde en fantastisk oplevelse. En ældre (ja, han<br />
var såmænd kun 61 år!) kræftpatient havde hørt,<br />
der var en engelsklærer på hospitalet. Han mente<br />
selv at kunne noget engelsk, så ville jeg besøge ham?<br />
Naturligvis, og han kunne meget engelsk. Da jeg<br />
gik efter mit første besøg, erklærede han, at dette<br />
besøg var givet ham af Gud og han var meget glad.<br />
Jeg nåede at besøge ham to gange, før han døde.<br />
Det skal fremhæves, at jeg har haft mange meget<br />
fine oplevelser. Det er 10 år siden, jeg besluttede<br />
efter min pensionering at forsøge at undervise i<br />
engelsk i Vietnam. Det har været en vidunderlig<br />
måde at afslutte mit aktive virke, så tak til alle, der<br />
i DVF og udenfor har gjort det muligt.<br />
Side 13
Side 14<br />
<strong>Landsbyer</strong> <strong>med</strong> <strong>speciale</strong> i <strong>plastikaffald</strong><br />
Hvert år bliver der produceret mange millioner ton plastik. Den estimerede<br />
produktion på verdensplan varierer, men er sandsynligvis langt over 300 millioner ton.<br />
I Vietnam specialiserer nye håndværkslandsbyer sig i genbrug af al slags affaldsplastik<br />
Af Warwick Pearse, OurWorld 2.0<br />
Plastik er et allestedsnærværende materiale,<br />
der bruges til at fremstille enorme mængder<br />
af forskellige varer. Disse varer bliver i mange<br />
tilfælde kun brugt én gang – som eksempelvis<br />
de 500-1.000 milliarder plastikposer, der bliver<br />
produceret på verdensplan hvert eneste år. Store<br />
mænger af denne plastik ender som affald på land<br />
og i havet. Dertil kommer de drivhusgasser, der<br />
udsendes både fra produktionen og bortskaffelsen<br />
af plasten.<br />
De folk, der indsamler og genbruger plastik,<br />
spiller derfor en vigtig rolle i at mindske forureningen<br />
og bevare ressourcer. I udviklingslandene<br />
samler og sorterer folk affald på gaden og fra<br />
lossepladser til gensalg. Når de forskellige typer<br />
affald er indsamlet og sorteret, bliver det solgt til<br />
skrothandlere.<br />
Traditionelt har byer på landet i Vietnam<br />
produceret kunsthåndværk, når man ikke havde<br />
travlt <strong>med</strong> at så eller høste. Efterhånden har mange<br />
landsbyer opbygget en ekspertise i at fremstille<br />
særligt specialiserede varer. Bestemte landsbyer er<br />
blevet kendt for eksempelvis vævning, træarbejde,<br />
lakerede produkter og metalvarer.<br />
I takt <strong>med</strong> industrialiseringen flyttede mange<br />
landsbybeboere til byerne, men bevarede deres<br />
netværk og evner til håndværket, og fremstillede<br />
varer til markederne i byerne. Nogle landsbyer<br />
fremstillede for eksempel møbler, dyrkede blomster<br />
eller lavede redskaber til folk i byerne. Andre<br />
landsbyer skiftede fra at fremstille de traditionelle<br />
håndværk til at fremstille andre varer, der var mere<br />
efterspurgte af det industrialiserede samfund. Nu<br />
findes der mange landsbyer <strong>med</strong> <strong>speciale</strong> i genbrug<br />
af plastik, papir eller metal.<br />
Der findes 2.800 landsbyer <strong>med</strong> et håndværks<strong>speciale</strong><br />
– ikke blot de, der fremstiller kunsthåndværk<br />
til turister, men andre, der specialiserer sig i<br />
genbrug af alle typer af plastik, også <strong>plastikaffald</strong>.<br />
Indbyggerne i disse landsbyer køber plastik fra<br />
skrothandlere eller direkte fra affaldsindsamlerne<br />
og bearbejder det til plastikkugler eller plastfilm,<br />
der kan bruges til at fremstille nye plastvarer.<br />
Trieu Khuc uden for Hanoi<br />
Indbyggerne i landsbyen Trieu Khuc, der ligger ca.<br />
30 minutters kørsel fra Hanois centrum, skiftede<br />
fra traditionel fremstilling af papir til genbrug af<br />
plastik. Ifølge en undersøgelse af Pham Le Duc fra<br />
Vietnam Environment Technologies Corporation<br />
og det vietnamesiske Urban Environment<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Company, der specialiserer sig i affaldsbehandling,<br />
er 77 firmaer og 300 mennesker beskæftiget <strong>med</strong><br />
genbrug i landsbyen.<br />
Trieu Khuc ligner de fleste traditionelle vietnamesiske<br />
landsbyer <strong>med</strong> smalle veje <strong>med</strong> høje mure,<br />
4 · 2010
der omkranser gårdhaver og huse. Plastikaffaldet<br />
bliver ofte opbevaret på de små veje, mens det<br />
meste af genbrugsarbejdet foregår i familiens lille<br />
gårdhave eller i nærliggende små bygninger.<br />
Mange af dem, der er beskæftiget <strong>med</strong> genbrug<br />
af plastik i Trieu Khuc, er selvstændige. Mange<br />
får hjælp af familie<strong>med</strong>lemmer, mens de mere<br />
lønsomme forretninger ansætter betalt arbejdskraft.<br />
Hver familievirksomhed koncentrerer sig<br />
om en bestemt del af genbrugsprocessen og en<br />
bestemt type plastik, som for eksempel at fjerne<br />
mærkater fra brugt tætningsmiddelemballage og<br />
dernæst kværne emballagen til småstykker. Andre<br />
specialiserer sig i at kværne og opvarme ølkasser<br />
og fremstille røde kugler af dem.<br />
For det meste fremstiller familievirksomhederne<br />
i Trieu Khuc småstykker eller flager, de sælger til<br />
fabrikker i Ho Chi Minh City eller Kina. Disse fabrikker<br />
producerer de færdige varer eller fibre til tøj,<br />
tæpper mv. Der er dog også familievirksomheder i<br />
4 · 2010<br />
Trieu Khuc, der køber kuglerne lokalt og fremstiller<br />
de færdige varer i landsbyen, for eksempel stole,<br />
bøjler og blinklysdæksler til biler.<br />
Større investeringer<br />
Virksomheder fra en anden landsby uden for Hanoi,<br />
Minh Khai, har investeret mere i udstyr end Trieu<br />
Khuc. En undersøgelse fra 2008 viste, at af 293 familier,<br />
der er beskæftiget <strong>med</strong> genbrugsaktiviteter,<br />
ejer 38 af dem deres egne lastbiler, som de bruger<br />
til at transportere <strong>plastikaffald</strong> til landsbyen og de<br />
færdigforarbejdede varer til markederne.<br />
De 600 mennesker, der er beskæftiget <strong>med</strong><br />
genbrugsaktiviteter i denne landsby, fremstiller<br />
omkring 5.000 ton varer hvert år. Størstedelen er<br />
enten plastikkugler eller plastfilm, der bliver solgt<br />
til fabrikker i Ho Chi Minh City eller Kina.<br />
Selv om noget af <strong>plastikaffald</strong>et bliver sorteret<br />
i landsbyen, er meget af det, der kommer til Minh<br />
Khai, allerede blevet sorteret af affaldsindsamlere<br />
og skrothandlere, f.eks. flasker, plastikposer og<br />
plastfilm. Efter sorteringen bliver visse typer, som<br />
for eksempel plastikposer, renset og opvarmet til<br />
flydende plastik, som derefter forarbejdes til film<br />
eller kugler.<br />
Miljø og helbred<br />
Der er dog nogle alvorlige helbreds- og miljømæssige<br />
risici ved rensningen og opvarmningen.<br />
Plastik kan udsende giftige dampe, når det bliver<br />
opvarmet, og PVC-dampe kan forårsage astma.<br />
Blandet affald skaber yderligere risiko, fordi det<br />
kan indeholde patogener og giftige stoffer som<br />
asbest eller bly. Røgen fra det kul og træ, der bruges<br />
til opvarmningen, kan sammen <strong>med</strong> dampene fra<br />
det opvar<strong>med</strong>e plastik føre til luftforurening i<br />
landsbyen.<br />
Derudover bliver <strong>plastikaffald</strong>et renset i vandtrug<br />
<strong>med</strong> mekanisk omrøring. Spildevandet, der<br />
indeholder fine stykker af plastik og plastikslam,<br />
bliver udledt i landsbyens kloakker, hvorfra det kan<br />
trænge ind i lokale vandveje og ødelægge den lokale<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
drikkevandsforsyning, vanding og fiskefarmene.<br />
Luftforureningsproblemet kan dog reduceres<br />
ved at forbedre opvarmnings- og ventilationsteknologien.<br />
For eksempel kunne ventilation fjerne<br />
de varme plastikdampe fra arbejdspladserne. Disse<br />
dampe kunne indfanges af simple filtre, før de udledes<br />
i atmosfæren. Nogle indbyggere i landsbyen har<br />
installeret termostatkontrolleret elektrisk opvarmning,<br />
hvilket reducerer risikoen for overophedning<br />
og brændende plastik betydeligt.<br />
Vandforureningen kan også reduceres betydeligt<br />
ved at indsamle plastikslammet og plastikkuglerne,<br />
før de udledes i vandvejene. Genbrug af rensevandet<br />
er også en teknisk mulighed. Nogle indbyggere<br />
forsøger allerede at filtrere vandet og installere<br />
ventilation, men bestræbelserne sker kun langsomt.<br />
I Vietnam bliver miljødirektiver for familiedrevne<br />
virksomheder kun sjældent håndhævet, fordi der<br />
er en opfattelse af, at det affald, de genererer,<br />
ikke har nogen stor betydning i forhold til større<br />
virksomheder.<br />
Model for genbrug af plastik<br />
På trods af de helbreds- og miljømæssige omkostninger<br />
undgår man <strong>med</strong> genbrugsplastik<br />
problemerne <strong>med</strong> unødvendige lossepladser og<br />
forurening samt de drivhusgasser, der opstår ved<br />
syntetiseringen af nyt plastik – hvoraf meget af det<br />
alligevel kun bliver brugt en gang.<br />
<strong>Landsbyer</strong>ne nær Hanoi <strong>med</strong> <strong>speciale</strong> i plastikhåndværk<br />
har en stor miljømæssig gavn, samtidig<br />
<strong>med</strong> at de giver beskæftigelse til mange mennesker.<br />
Desuden har de vist, at traditionelle former for<br />
produktion kan omstilles til at bruge materialerne<br />
fra det industrielle samfund, uden at det kræver de<br />
store investeringer.<br />
Når man tænker på, at det globale marked for<br />
genbrugsplastik <strong>med</strong> al sandsynlighed vil blive<br />
større i takt <strong>med</strong> den hastige udvikling og urbanisering,<br />
kunne den driftige og innovative ånd fra<br />
indbyggerne i håndværkslandsbyerne være en god<br />
økonomisk model for andre lande.<br />
www.ourworld.unu.edu<br />
Side 15
Birdlife International er et globalt netværk<br />
for over 60 uafhængige organisationer fra<br />
mere end 100 lande. Birdlife International<br />
in Indochina er en underorganisation, der omfatter<br />
Vietnam, Laos, Cambodja og Myanmar (Burma)<br />
<strong>med</strong> kontorer i Vietnam (Hanoi) og Cambodja<br />
(Phnom Penh). Selv om navnet refererer til fugle,<br />
er organisationens virke bredere og omfatter natur-<br />
og miljøbeskyttelse i almindelighed, værn<br />
om biodiversitet, udvikling af naturreservater og<br />
meget andet.<br />
Babbler er en publikation, der udgives af Birdlife<br />
International in Indochina. Den udgives ikke på<br />
papir, men på internettet. Man kan downloade<br />
alle de hidtidige 35 numre - og det er helt gratis.<br />
Der kommer fire numre årligt, og størrelsen er<br />
vokset støt <strong>med</strong> tiden - de seneste numre er nået<br />
op omkring de 60 sider. Så der er rigeligt <strong>med</strong><br />
læsestof.<br />
Lad os se lidt nærmere på nr. 34, dateret juli<br />
2010. Som mangeårigt redaktions<strong>med</strong>lem på<br />
Vietnam Ajour ser man hurtigt nogle forskelle,<br />
der hænger sammen <strong>med</strong>, at dette er en internetpublikation.<br />
Nummeret er på 61 sider, et sidetal<br />
der ville være umuligt for en papirpublikation, hvor<br />
sidetallet skal være deleligt <strong>med</strong> fire. Siderne har<br />
Side 16<br />
Miljømagasin på internettet<br />
Af Morten Rasmussen<br />
også et format, der ikke ligner en papirpublikation.<br />
En ”side” i Babbler svarer til et skærmbillede.<br />
Udgiverne behøver tydeligvis ikke at bekymre<br />
sig om at begrænse sidetallet af hensyn til trykkeog<br />
portoomkostninger. Layoutet i øvrigt er godt<br />
gennemarbejdet, <strong>med</strong> flotte farvefotos m.m. På<br />
papir ville det have været et rigtig lækkert blad at<br />
holde i hænderne.<br />
Selv om artiklerne altså ofte er lange, og der i<br />
almindelighed er mange af dem, mener jeg ikke, at<br />
der er problemer <strong>med</strong> kvaliteten. Det er tydeligt,<br />
at artiklerne er skrevet at folk <strong>med</strong> forstand på<br />
emnerne. De er præget af både begejstring og<br />
indignation.<br />
Når det kommer til miljøpolitiske spørgsmål<br />
er tonen aldeles bramfri. Kommentaren – en slags<br />
lederartikel – på side 1, kritiserer <strong>med</strong> mange konkrete<br />
eksempler myndighederne for manglende vilje<br />
til at værne om biodiversiteten i Vietnam. Vietnam<br />
kritiseres for bidrag til skovfældning i Laos, og<br />
vietnamesiske kriminelle bander – og muligvis også<br />
ambassadepersonale – hævdes at være involveret i<br />
ulovlig jagt på næsehorn i Sydafrika (hvor hornene<br />
siden eksporteres til Vietnam).<br />
I nr. 34 kan man derudover finde:<br />
•<br />
•<br />
Et syv siders tema om den nyligt åbnede<br />
nationalpark Chu Yang Sin i Vietnams<br />
centrale højland.<br />
Regionale nyheder om f.eks. tørke og<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
dæmningsbyggeri ved Mekong-floden.<br />
• Oprettelse af en politienhed til bl.a.<br />
bekæmpelse af handel <strong>med</strong> og jagt på<br />
fredede dyr (noget myndighederne godt<br />
kan finde på).<br />
• Elefanters mystiske død, muligvis forårsaget<br />
af brug af pesticider.<br />
• Oprettelse af ”gribberestauranter”, som<br />
ikke er restauranter, hvor mennesker<br />
spiser gribbe, men steder hvor gribbe, der<br />
er truet af sultedøden, fodres <strong>med</strong> døde<br />
køer og vandbøfler.<br />
• Afvikling af vandreservoirer, der truer<br />
<strong>med</strong> at udtørre den store Tonple Slap sø<br />
i Cambodja.<br />
• Detaljerede rapporter (i alt 16 sider) fra<br />
diverse miljø- og naturprojekter.<br />
• Boganmeldelser.<br />
Som det ses er der meget stof bare i dette ene<br />
nummer, og for enhver, der er interesseret i miljø<br />
og natur i relation til Vietnam og dets nabolande,<br />
må Babbler være et must. Og så er det som sagt<br />
helt gratis.<br />
Links<br />
Birdlife International: www.birdlife.org<br />
Birdlife International in Indochina:<br />
www.birdlifeindochina.org<br />
Babbler:<br />
www.birdlifeindochina.org/content/babbler<br />
4 · 2010
4 · 2010<br />
Artikel fra Babbler nr. 34, lettere forkortet<br />
Hvad er de virkelige<br />
omkostninger ved vandkraft?<br />
Bidraget fra vandkraft til Vietnams industrialiseringsproces<br />
er uklart. Vandkraftens<br />
indvirkning på miljøet er ofte ikke en del<br />
af beregningen.<br />
Investorer kender den kontante pris på 1 kilowatttime<br />
elektricitet fra vandkraft. Derimod er<br />
der ikke regnet på omkostningerne ved, at tusinder<br />
af hektar naturskov bliver ødelagt af vandkraftprojekter<br />
eller omkostningerne ved, at tusinder af<br />
mennesker skal genbosættes, når deres jord skal<br />
anvendes til vandkraftværker.<br />
Mange vandkraftværker bliver bygget ved Dong<br />
Nai floden i det centrale Vietnam. Det bekymrer<br />
forskere og miljøforkæmpere og de næsten 17<br />
millioner mennesker, hvis tilværelse afhænger af<br />
denne flod.<br />
Hidtil er 26 vandkraftprojekter ved Dong Nai<br />
blevet godkendt. Nogle er allerede taget i brug.<br />
Når de alle er færdige, vil de tilsammen producere<br />
3.208 megawatt elektricitet.<br />
Vandkraft kommer, skove forgår<br />
Ministeriet for Industri og Handel har bedt regeringen<br />
om at afvise planer for 38 vandkraftværker og<br />
om at begrænse omfanget af 35 andre for at mindske<br />
deres indvirkning på miljø og samfund. Der er op<br />
til 393 vandkraftprojekter <strong>med</strong> en kapacitet på<br />
i alt 7.381 megawatt i ni provinser i de centrale<br />
kystområder og det centrale højland, herunder<br />
Quang Nam, Quang Ngai, Binh Dinh, Phu Yen,<br />
Kon Tum, Gia Lai, Dak Lak, Dak Nong og Lam<br />
Dong. Dak Lak alene har udpeget 79 potentielle<br />
steder til bygning af vandkraftværker.<br />
Ud fra ovenstående projekter, som blev godkendt<br />
af regeringen på forslag fra Ministeriet for<br />
Industri og Handel, har nogle provinser i den nedre<br />
del af Dong Nai-floden godkendt hundredvis af<br />
små og mellemstore projekter.<br />
Lam Dong-provinsen, som ligger i den øvre del<br />
af Dong Nai-floden, har godkendt 57 projekter.<br />
25 af dem er under opførelse eller allerede sat i<br />
drift. Vandkraftdæmninger omgiver de kystnære<br />
dele af Dong Nai-floden, hvor naturskove er ved at<br />
forsvinde. Miljø, økologi og livsgrundlaget for millioner<br />
af mennesker er truet. Vicedirektør Luong<br />
Van Ngu fra Lam Dong-provinsens Institut for<br />
Naturressourcer og Miljø siger, at de 25 igangværende<br />
og allerede færdige vandkraftværker har<br />
betydet, at mere end 15.000 hektar skov er blevet<br />
fjernet. I gennemsnit kræver en produktionskapacitet<br />
på 1 megawatt elektricitet, at der fældes 10-16<br />
hektar naturskov. Det betyder, at en produktion<br />
på 3.208 megawatt strøm fra 26 anlæg ved Dong<br />
Nai-floden vil kræve, at 32.080-51.328 hektar skov<br />
bliver fældet.<br />
Hvor er folkets stemme?<br />
Hvis alle 26 vandkraftværker bliver bygget ved<br />
Dong Nai-floden, vil antallet af mennesker, der<br />
bliver tvunget til at flytte, blive enormt. Opførelsen<br />
af anlægget Dong Nai 3 vil alene fremtvinge genbosættelse<br />
af 550 familier <strong>med</strong> 5000 mennesker.<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Dr. Dao Trong Tu fra Center for Bæredygtig<br />
Udvikling af Vandressourcer og Tilpasning til<br />
Klimaændringer og tidligere generalsekretær for<br />
Vietnams kommission for Mekong-floden, siger<br />
at genbosættelse forårsaget af vandkraftprojekter<br />
er en "yderst alvorlig sag".<br />
Når et projekt bliver designet, skal investorerne<br />
korrekt og udtømmende beregne de udgifter, de<br />
skal betale, men deres beregninger er relative. Da<br />
lederne fra tre landsbyer i Tra Bui-kommunen i Bac<br />
Tra My-distriktet i den centrale provins Quang<br />
Nam sammen <strong>med</strong> lokale folk protesterede mod<br />
to vandkraftprojekter, viste det folkets holdning<br />
mod investorers og lokalregeringers mangel på<br />
socialt ansvar.<br />
Nguyen Van Du fra Ministeriet for Landbrug<br />
og Udvikling af Landdistrikter <strong>med</strong> ansvar for at<br />
følge levevilkårene for mennesker efter genbosættelse<br />
siger: "Vi ønsker forskningsprojekter om<br />
virkningerne af vandkraftprojekter for de mennesker,<br />
der bliver genbosat. Uden dette arbejde<br />
kan jeg ikke sige noget".<br />
Side 17
Jeg var lige ved at tro, at jeg var stået af flyet en<br />
gang for tidligt, da jeg, efter at være ankommet<br />
i Saigons lufthavn, kørte ind igennem byen.<br />
Efter fem år siden jeg sidst var i Vietnam, mindede<br />
Saigon mig umiddelbart mere om Bangkok end den<br />
by, jeg huskede. Glitrende Gucci og Louis Vuittonforretninger<br />
<strong>med</strong> varer til europæiske priser lå side<br />
om side <strong>med</strong> lokale fast food-kæder, oplyste shoppingmalls<br />
og store internationale hoteller. Gaderne<br />
var om muligt endnu mere trafikerede end før, og<br />
stort set alle motorcyklister bar hjelm.<br />
Førstehåndsindtrykket af Saigon som asiatisk<br />
storby i rivende udvikling stod i skærende kontrast<br />
til den virkelighed, der mødte mig på den anden<br />
side af Tan Thuan-broen og ude i District 7,<br />
hvor i Little Rose Warm Shelter ligger på en lille<br />
forsømt og hullet sidevej knap fem kilometer syd<br />
for centrum.<br />
En anden verden<br />
Her i huset bag den anonyme låge bor omkring 20<br />
piger, som <strong>med</strong> hjælp fra en håndfuld dedikerede<br />
<strong>med</strong>arbejdere, forsøger at skabe sig et liv, der er<br />
bedre end det, de kommer fra. Det kan være en<br />
opvækst i slum, alkoholiserede forældre eller et liv<br />
på gaden <strong>med</strong> tiggeri som primær beskæftigelse.<br />
De konkrete omstændigheder er forskellige,<br />
men et gennemgående træk er, at pigerne kommer<br />
Side 18<br />
Forebyggelse af seksuelt misbrug<br />
Der er langt fra pigerne i Little Rose Warm Shelter til beslutningstagerne i Hanoi.<br />
Men faglig styrkelse af <strong>med</strong>arbejderne på shelteret, faglige netværk imellem<br />
socialarbejdere og oplysningsarbejde på lokalt niveau er små skridt på vejen i den rigtige retning<br />
Af Katrine Riisgaard Pedersen<br />
fra familier på samfundets bund. Familier, som er<br />
faldet igennem det - noget hullede – sikkerhedsnet,<br />
der er spændt ud under den del af befolkningen,<br />
som ikke umiddelbart drager nytte af de rekordhøje<br />
vækstrater, Vietnam har oplevet de sidste 15-20<br />
år.<br />
Det er en svær start på livet for børn, der vokser<br />
op i sådanne familier. Fattigdom kombineret <strong>med</strong><br />
manglende uddannelse, alkohol- eller stofmisbrug<br />
og vold er <strong>med</strong>virkende årsag til, at disse børn er<br />
socialt udsatte – og nogle af dem udsat for seksuelt<br />
misbrug.<br />
Behandling og forebyggelse<br />
Der er en iøjenfaldende mangel på viden om årsager<br />
og metoder til forebyggelse af seksuelt misbrug i<br />
Vietnam. I de konkrete tilfælde ageres der kun<br />
sjældent på det, selv i tilfælde, hvor barnets nære<br />
omgivelser ved, at det foregår.<br />
Derfor handler shelterprojektet ikke bare om at<br />
styrke rehabiliteringsforløbet for de piger, der har<br />
været udsat for seksuelt misbrug, men også om at<br />
hjælpe de øvrige piger til at sige fra og – gennem<br />
oplysningsarbejde på lokalt niveau – at forebygge,<br />
at det sker for andre børn som er i risikozonen.<br />
Når det handler om forebyggelsesindsatsen<br />
omfatter projektet ikke bare Little Rose Warm<br />
Shelter, men også fire andre sheltre og projekter,<br />
som alle arbejder <strong>med</strong> udsatte børn og unge i Ho<br />
Chi Minh Byen<br />
Medarbejderne fra de fem sheltre og projekter<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
har en central funktion i forhold til at udbrede<br />
viden om seksuelt misbrug og metoder til forebyggelse<br />
heraf.<br />
Med en solid træning og et velforberedt oplysningsmateriale<br />
i rygsækken går de ud et par gange<br />
om måneden og oplyser og skaber debat om emnet<br />
blandt ngo’er, lokalt i beboelseskvarterne og på<br />
universiteter.<br />
Medarbejderne fra de fem sheltre og projekter<br />
er meget begejstrede for det materiale – bøger<br />
og film – der er blevet udviklet på vietnamesisk,<br />
for der fandtes ikke noget oplysningsmateriale i<br />
forvejen. De fortæller engageret om den nye viden,<br />
de har fået, og om det faglige fællesskab, de har<br />
fået <strong>med</strong> andre kolleger – en mangelvare i et land<br />
hvor socialområdet som fag og profession først nu<br />
er ved at blive officielt anerkendt og udviklet.<br />
Og selv om der er langt fra shelteret i syd til<br />
beslutningstagerne i nord, er der noget, der tyder<br />
på, at projektet har ramt rigtigt i forhold til nogle af<br />
de udmeldinger, der kommer fra central hånd i disse<br />
år. I erkendelse af, at det eksisterende system ikke<br />
formår at håndtere de voksende sociale problemer<br />
Vietnam oplever, har regeringen således fremlagt<br />
ambitiøse planer for en styrkelse af den sociale<br />
sektor, herunder uddannelse af socialarbejdere.<br />
Forhåbentlig kan shelterprojektet <strong>med</strong> sit fokus<br />
på faglig styrkelse, netværk og lokalt oplysningsarbejde<br />
– ikke mindst i forhold til universiteterne<br />
– være et lille bidrag til denne proces, og på den<br />
måde et lille skridt i den rigtige retning.<br />
4 · 2010
Nyt fra<br />
Hospitalsindsamlingen<br />
Hospitalsindsamlingen holdt møde 21.<br />
november. Her blev det endeligt besluttet,<br />
hvilket apparatur vi vil støtte hospitalet<br />
i Bao Loc <strong>med</strong>. Det har været en meget lang<br />
proces. Dels fordi vi ville sikre os, at det var det<br />
rette udstyr for hospitalet, kvalitetsmæssigt og<br />
vedligeholdelsesmæssigt, og så fordi vi meget gerne<br />
ville indkøbe lokalt i Vietnam for at støtte lokale<br />
virksomheder.<br />
Vi har drøftet indkøbet <strong>med</strong> direktøren på<br />
hospitalet, som er meget taknemmelig for vores<br />
hjælp. Han og hygiejnelægen på Børnehospital<br />
Nr. 1 havde en præference på, hvilken maskine de<br />
gerne ville have. Det tog vi hensyn til i processen.<br />
Vi foretog en afvejning af fordele og ulemper, og<br />
valget blev besluttet derudfra. Det blev til et indkøb<br />
i udlandet og to maskiner, der indkøbes lokalt.<br />
De nye maskiner, en desinficerende instrument-opvaskemaskine,<br />
en vaskemaskine og en<br />
tørretumbler, vil alle være <strong>med</strong> til at forbedre de<br />
hygiejniske forhold på hospitalet. Det er meget<br />
vigtigt, idet mange børn og andre patienter på<br />
hospitalet får svære infektioner under deres indlæggelse.<br />
Hospitalsinfektioner er også et fokusområde<br />
for Child Survival Projektet (Børneoverlevelse i det<br />
Sydlige Vietnam), som er et DVF projekt under<br />
Danida.<br />
Fortsat engelskundervisning<br />
Annette Winther er tilbage efter sit ophold <strong>med</strong><br />
undervisning i engelsk på hospitalet i Bao Loc (se<br />
Annettes artikel andet steds i bladet). Det har været<br />
en meget vellykket mission, hun har været på. De<br />
mange studerende, Annette havde, er nu sat sammen<br />
i studiekredse og har fået opgaver, de skal løse<br />
resten af året. Annette satser på at rejse derud igen<br />
i starten af 2012. Det vil hospitalet meget gerne,<br />
og vi i udvalget har også besluttet at bruge nogle<br />
af vores midler til undervisning af personalet. Det<br />
er en stor fordel, at hospitalspersonalet kan læse og<br />
tale engelsk. Mange <strong>med</strong>icinske tidsskrifter, bøger<br />
og manualer er kun på engelsk, og vi, der kommer<br />
derud, kan jo ikke vietnamesisk.<br />
Annette Winther har sagt ja til at holde<br />
4 · 2010<br />
Af Helle Blom,<br />
Formand Hospitalsindsamlingen<br />
Hjælp syge Børn i Vietnam<br />
foredrag om sit ophold på hospitalet i Bao Loc,<br />
på vores Kulturdag lørdag 19. marts. Det kan I<br />
glæde jer til. Annette er en spændende og farverig<br />
foredragsholder.<br />
Desværre lykkedes det ikke for Annette at få<br />
hygiejnesygeplejersken på hospitalet til at være<br />
<strong>med</strong> på et hold. Hun startede fint, men havde<br />
meget svært ved det og valgte så at blive væk. Det<br />
er ærgerligt, da hun er en vigtig person netop<br />
vedrørende hele hospitalets hygiejne - og ærgerligt<br />
fordi vi ikke kan kommunikere <strong>med</strong> hende, når vi er<br />
derude. Jeg ville meget gerne have mulighed for at<br />
tale <strong>med</strong> hende, da hun er overordentlig kompetent<br />
inden for sit fagområde. Men som der netop har<br />
stået i en vietnamesisk avis, citat: ”Vietnameserne<br />
er for generte til at tale engelsk. De er bange for at<br />
dumme sig …” så der er nok en årsag.<br />
Hygiejnesygeplejersken er en fagligt meget<br />
dygtig sygeplejerske (jeg mødte hende da jeg var<br />
derude), og det er klart hun taber ansigt ved slet<br />
ikke at kunne følge <strong>med</strong> i engelskundervisningen<br />
over for de andre ansatte, som har mindre ansvar<br />
end hende. Men måske lykkes det næste gang,<br />
Annette kommer derud, at få hende <strong>med</strong>.<br />
22. november havde vi tv- og radiospot til støtte<br />
for vores indsamling. Måske hørte eller så nogen<br />
af jer det?<br />
Glæde over bistand<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Vietnamesisk</strong> <strong>Forening</strong> har fået flere positive<br />
henvendelser vedrørende støtte til hospitalsindsamlingen.<br />
Vi er glade for at kunne hjælpe hospitalet<br />
i Bao Loc, og i første omgang sender vi 230.000<br />
kr. derud til de indkøb, der er besluttet. Når vi har<br />
garanti for, at det er i orden, sender vi det resterende<br />
beløb. Direktøren har ved flere lejligheder udtrykt<br />
sin taknemmelighed, og Annette Winther kunne<br />
bekræfte dette. Han og personalet sætter stor pris<br />
på vores bistand.<br />
Jeg vil også benytte lejligheden her ved årets<br />
afslutning til at sige jer alle en stor tak for de bidrag,<br />
vi har modtaget. Det er her i november blevet til<br />
109.000 kr. i 2010. Mange tak til jer alle samt en<br />
rigtig glædelig jul og et godt nytår.<br />
Indsamlingens nye folder kan ses på<br />
hjemmesiden og rekvireres på kontoret<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
KORT NYT<br />
HÅRDE STRAFFE TIL AKTIVISTER<br />
Tre aktivister blev 25. oktober dømt at forstyrre<br />
sikkerheden efter en retssag, der varede mindre<br />
end en dag. Nguyen Hoang Quoc Hung fik den<br />
hårdeste straf på ni år, mens Doan Huy Chuong og<br />
Do Thi Minh Hanh hver fik syv års fængsel, oplyser<br />
en tjenestemand ved Tra Vinh folkedomstol i det<br />
sydlige Mekongdelta. Den maksimale straf for at<br />
forstyrre sikkerheden er 15 år i fængsel.<br />
Avisen Nguoi Lao Dong skrev, at de tre havde<br />
iværksat flere strejker i Ho Chi Minh Byen og<br />
Dong Nai-provinsen. De blev også anklaget for<br />
at distribuere "reaktionære" brochurer i de to<br />
områder.<br />
Human Rights Watch sagde, at de tre, der alle<br />
er i 20'erne, blev arresteret i februar for distribution<br />
af pjecer mod regeringen og for at hjælpe arbejdere<br />
<strong>med</strong> at organisere strejker for bedre løn. Chuong<br />
blev arresteret i oktober 2006 efter at have været<br />
<strong>med</strong> til at stifte Organisationen af arbejdstagere<br />
og landbrugere (UWFO), som myndighederne<br />
forbød. Han blev idømt 18 måneders fængsel for "at<br />
sprede forvrængede oplysninger for at undergrave<br />
staten". Fagforeningerne er under streng offentlig<br />
kontrol i Vietnam, hvor uafhængige fagforeninger<br />
er forbudt.<br />
Amnesty International har fordømt fængselsstraffene<br />
til de tre aktivister for at udføre deres<br />
legitime arbejde om arbejdstageres rettigheder.<br />
"Myndighederne bør omgående løslade de tre<br />
aktivister, og stoppe disse meningsløse angreb på<br />
regeringens kritikere og fredelige aktivister", siger<br />
Donna Guest, Amnesty Internationals vicedirektør<br />
for Asien- og Stillehavsområdet.<br />
"De hårde domme og de fortsatte anholdelser<br />
af aktivister og bloggere, maler et stadig mere<br />
dystert billede af ytrings- og foreningsfriheden i<br />
Vietnam".<br />
Mindst 30 samvittighedsfanger er i øjeblikket<br />
fængslet i Vietnam, herunder <strong>med</strong>lemmer og<br />
tilhængere af forbudte politiske grupper, uafhængige<br />
fagforeninger, bloggere, forretningsmænd,<br />
journalister og forfattere.<br />
Amnesty International<br />
26/10, AFP 27/10<br />
Side 19
Hvordan er jeg som dansker blevet involveret<br />
i at hjælpe rejedambrug i Vietnam? – Det<br />
begyndte i Vietnam i 2001, hvor jeg arbejdede<br />
som ingeniør på et større Danida vandprojekt i<br />
byen Boun Ma Thout. Min guide, som skulle passe<br />
på mig i fritiden, var en ung smuk pige, som hed<br />
Cho. For at gøre en lang historie kort er vi gift på 6.<br />
år, og bor sammen <strong>med</strong> vores børn i Danmark.<br />
Hun kommer fra landsbyen Thon Xuan Thien<br />
Ha i Vinh Xuan kommunen, Phu Vang distrikt, i<br />
Thien Thua-Hue provinsen. Cho er meget bevidst<br />
om sin tidligere fattigdom og hårde tilværelse, hvor<br />
hun alene, <strong>med</strong> sin lille indkomst på få dollars om<br />
dagen, skulle forsørge sig selv og sin mor. Min kone<br />
har altid været dybt engageret i sin landsbys ”ve og<br />
vel”, og hun har været dybt involveret i oprettelsen<br />
af en sammenslutning bestående af de betrængte<br />
dambrugsejere, og skabe fælles fodslag.<br />
Vinh Xuan Huyen er et vietnamesisk landsbysamfund,<br />
som ligger på landtangen, der er<br />
afgrænset mod øst af det Sydkinesiske Ocean, og<br />
mod vest af Tam Giang Lagunen. Kommer man<br />
fra storbyen Hue eller fra lufthavnen Phu Bai, og<br />
kører ad landevejen Phu Bai Truong Ha, er der i<br />
dag fin broforbindelse over Tam Giang Lagunen<br />
til forbindelsesvejen Quoc Lo 49B, som forbinder<br />
yderområderne på landtangen.<br />
Første besøg i landsbyen<br />
I begyndelsen af 2001 besøgte jeg for første gang, i<br />
selskab <strong>med</strong> min vietnamesiske kæreste Cho (vi var<br />
endnu ikke gift dengang), hendes lille landsby Thon<br />
Xuan Thien Ha, for at mødes <strong>med</strong> hendes familie<br />
og især hilse på hendes mor Tho Thi Pham, som<br />
var familiens suveræne overhoved. Anledningen var<br />
bryllup, hvor brudgommen var Chos nevø.<br />
Hvad jeg især husker fra denne tur, var overfarten<br />
over Tam Giang Lagunen i åben båd – dengang<br />
var broen endnu ikke bygget. Kære læser, forestil<br />
dig nu, at du lige er landet <strong>med</strong> fly i lufthavnen<br />
Phu Bai under et frygteligt tropisk storm- og<br />
regnvejr. Det er aften og tusmørket sænker sig.<br />
Herefter bagpå en knallert ud til overfartsstedet<br />
for Tam Giang Lagunen - i øsende regn og i fuld<br />
fart ud ad skumle og uoplyste veje og stier. Med<br />
Side 20<br />
Rejedøden<br />
i Tam Giang Lagunen<br />
I marts måned 2010 indtraf en uforklarlig sygdom i rejedambrugene<br />
i Tam Giang Lagunen ud for Hue, og rejerne dør langs hele lagunens kystlinie.<br />
Hvordan løser man dette når man har en vietnamesisk kone fra området?<br />
Af Hans Jørgen Nielsen<br />
et snuptag placeres min omfangsrige bagage i<br />
overfartsbåden. Jeg, stadig ør i hovedet og gennemblødt<br />
fra top til tå, betragter overfartsbåden, og<br />
vurderer at mine chancer for at overleve sejlturen er<br />
minimale. Båden ser bestemt ikke sødygtig ud, og<br />
<strong>med</strong> mange mærkelige tiltag på reparationer. Især<br />
bådmotoren bekymrer mig. Den fremstår som en<br />
fantasifuldt ombygget ”tuk-tuk’er”, forstærket <strong>med</strong><br />
gummibånd, trækiler og ståltråd. To unge piger<br />
forestår håndteringen af båden på professionelt vis.<br />
Alle øvrige passagerer i båden virker påfaldende<br />
afslappede, og følger pigernes mindste vink. Jeg<br />
bliver sat til at holde på motoren <strong>med</strong> venstre hånd<br />
og fod, <strong>med</strong>ens jeg øser vand ud af båden <strong>med</strong><br />
højre hånd. Vi kom over uden uheld, men under<br />
overfarten synes jeg at skimte flere misbilligende<br />
blikke fra min kæreste, grundet mine tiltagende<br />
bange anelser og spørgende blikke.<br />
På den anden side af lagunen fortsatte turen på<br />
bagsædet af en ny knallert i rasende fart ud ad den<br />
bælgmørke landevej, <strong>med</strong>ens lastbilerne strøg tæt<br />
forbi os i modsat retning. Mere død end levende<br />
nåede jeg endelig min kærestes mors hus.<br />
Jeg glemmer aldrig næste morgen, da jeg gik<br />
omkring og skuede ud over landsbyen og grøntsagshaverne,<br />
hørte naboernes snak, børnenes leg,<br />
larmen fra hønsene og ellers en vidunderlig stilhed.<br />
Alt horisonten rundt stod mejslet i stærke farver –<br />
og pludselig, i et kort sekund mærkes en dyb indre<br />
ro, som giver plads til følelsen af ydmyghed, visdom<br />
og forståelse – alt omkring mig skaber kontrast - og<br />
solskin, blå himmel, grøn baggrund og dampende<br />
rismarker bringer mig tilbage i nuet – og netop i<br />
dette øjeblik kom jeg virkelig til at elske Vietnam<br />
for stedse.<br />
Mødet <strong>med</strong> landsbyen var også mødet <strong>med</strong><br />
fattigdommen. Små familieindtægter og lavstatus<br />
der satte sine klare begrænsninger for ændring af<br />
den sociale arv <strong>med</strong> hensyn til udvikling, uddannelse,<br />
beskæftigelse og giftermål. Hovedparten af<br />
landsbyens beboere havde hus, ofte <strong>med</strong> tilhørende<br />
grøntsagshave. Hertil kom landsbyens kollektive<br />
fællesarealer, der var udlagt til rismarker i området<br />
langs Tam Giang Lagunen. De enkelte familier<br />
kunne leje sig ind på disse områder og dyrke ris<br />
til eget forbrug. I årene 2000-2001 begyndte flere<br />
familier at arbejde <strong>med</strong> rejeopdræt. Det foregik i<br />
området mellem udkanten af rismarkerne og Tam<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Giang Lagunen, hvor der blev anlagt rejedambrug<br />
side om side <strong>med</strong> tilhørende ind- og udløbskanaler<br />
til vandforsyning.<br />
Tam Giang Lagunen<br />
Tam Giang Lagunen betegnes som ideel for<br />
rejedambrug. Floden Song Huong, som løber<br />
gennem Hue, og har sit udløb i Tam Giang lagunen,<br />
sikrer sammen <strong>med</strong> tidevandspassager til det<br />
Syd Kinesiske Ocean en god vandudskiftning og<br />
saltbalance i rejedambrugene.<br />
Efterfølgende er samtlige kystnære områder<br />
lagunen rundt da også blevet udnyttet <strong>med</strong> bygning<br />
af de mange hundrede rejedambrug, som findes<br />
i dag. Disse kystnære områder var før udlagt til<br />
rismarker, men risudbyttet herfra var ringe grundet<br />
de dårlige jordbundsforhold ud til lagunen. Det<br />
var derfor en stor gevinst for lokalsamfundene, at<br />
disse jorde efterhånden blev inddraget til givtige<br />
rejedambrug.<br />
Rejedammene blev anlagt i årene 2000 til<br />
2001, både som private og kommunalt ejede anlæg.<br />
De kommunalt ejede blev lejet ud for en flerårig<br />
periode. <strong>Vietnamesisk</strong>e rejedamseksperter blev på<br />
et tidligt tidspunkt tilkaldt fra både kommunen<br />
og Phu Vang distriktet, for at undervise i drift af<br />
rejedambrug. Udbyttet var pænt i årene frem til<br />
2009, og flere rejedambrug høstede rejer to gange<br />
om året.<br />
Danmark har længe været engageret i udvikling<br />
og fremme af akvakulturer i nært samarbejde <strong>med</strong><br />
Den Socialistiske Republik Vietnam. Danmark har<br />
i den forbindelse ydet støtte til flere akvakulturprojekter<br />
i Vietnam. Som led i en langsigtet strategi om<br />
uddannelse, forbedring og fremme af den vietnamesiske<br />
akvakultur, blev der sidst i november måned<br />
2009 <strong>med</strong> støtte fra Danmark afhold et 4 dages<br />
akvakultur-seminar i Hue. Undervisningen blev<br />
udført af 3 vietnamesiske fiskerieksperter, hvoraf<br />
den ledende ekspert kom fra Hanoi. Nøglepersoner<br />
indenfor rejedambrugene i hele Thinh Thua Thien<br />
Hue var indbudt. Seminariet omhandlede optimering<br />
af rejedambrugsdriften, og forståelse for den<br />
moderne akvakultur-økologi, og bød på mange<br />
nye tiltag. To personer fra landsbyen Thon Xuan<br />
Thien Ha deltog i seminariet. Heraf vil jeg især<br />
fremhæve hr. Tu Ngoc Nguyen for hans kloge og<br />
rolige gemyt, eftertænksomme holdning og en<br />
4 · 2010
Formanden for sammenslutningen af Rejedambrugere i Thon Xuan Thien Ha, Tu Ngoc Nguyen<br />
stedlig respekt, som tydelig kom til udtryk ved<br />
den efterfølgende rejedødskatastrofe - hvor han<br />
angiveligt var til stor hjælp og støtte for landsbyens<br />
øvrige rejedambrugere i en svær tid.<br />
I marts måned 2010 indtræffer så på uforklarlig<br />
vis sygdom i rejedambrugene, <strong>med</strong> den frygtelige<br />
udgang, at rejerne i de mange rejedambrug, rundt<br />
langs hele lagunens kystlinie, dør. Jeg kender kun<br />
til konsekvenserne for de 62 rejedambrug fra landsbyen<br />
Thon Xuan Thien Ha - men informationer<br />
fra de øvrige mange hundrede berørte rejedambrug<br />
fortæller, at de er havnet i samme situation, hvor et<br />
halvt eller helt års indtjening er gået tabt.<br />
Rejedøden i dambrugene i Tam Giang Lagunen<br />
indberettes, og vietnamesiske eksperter forestår<br />
efterfølgende undersøgelser af den omfattende<br />
rejedød i området. Omfanget af denne undersøgelse<br />
kendes ikke, og senere <strong>med</strong>deles det, at der ikke er<br />
fundet sygdom eller andre symptomer, som kan<br />
identificere årsagen til den pludselige rejedød. Med<br />
andre ord, man ved ikke, hvad der har forårsaget<br />
denne rejedød, der pludselig er opstået, og som<br />
næsten samtidig har udslettet al rejeyngel i det<br />
store område, som udgøres af Tam Giang Lagunen,<br />
og som berører økonomien i hundredevis af små<br />
rejedambrug. Værd at bemærke er også, at der ikke<br />
før har været lignende problemer <strong>med</strong> rejedød i<br />
4 · 2010<br />
Rejedamme og rismarker<br />
dambrugene helt tilbage fra begyndelsen i 2000.<br />
Med eksperternes udsagn besluttede omkring<br />
30 rejedambrug, fra landsbyen Thon Xuan Thien<br />
Ha, at genudsætte ny rejeyngel. Det skete i slutningen<br />
af april måned 2010. Allerede i midten<br />
af maj måned 2010 begyndte rejerne igen at dø,<br />
og ved udgangen af maj måned var alle rejerne<br />
døde for anden gang. Efterfølgende blev al drift<br />
af rejedambrugene indstillet, og rådvildheden<br />
bredte sig.<br />
Vil rejedøden fortsætte?<br />
Som sagen således står, ligger alle rejedambrug i<br />
Tam Giang Lagunen uproduktive hen, der er ingen<br />
klarhed over fremtiden – vil rejedøden fortsætte<br />
når man sidst i februar 2011 sætter ny yngel ud?,<br />
og vil banken låne penge ud til driften?, når det<br />
ikke vides <strong>med</strong> sikkerhed, hvad der forårsagede<br />
rejedøden i 2010.<br />
I landsbyen Thon Xuan Thien Ha har de<br />
personlige omkostninger foranlediget af den tabte<br />
rejehøst været enorme. De fleste har ikke kunnet<br />
overholde deres bankforpligtigelser, og ordet<br />
”henstand” er nærmest et frem<strong>med</strong>ord i Vietnam.<br />
Flere er rejst til Laos for at tage arbejde. Andre<br />
hutler sig igennem på bedste vis. Atter andre har<br />
lånt penge af familie og venner. Der er problemer<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
<strong>med</strong> betaling af skolepenge. De få, som har børn<br />
gående på en videregående uddannelse, har virkelig<br />
problemer – for ingen penge, ingen uddannelse.<br />
Så er der spørgsmålet om, hvordan man kommer i<br />
gang igen, herunder indkøb af rejeyngel og foder<br />
– og vil rejedøden fortsætte i 2011?<br />
Hvad kan der gøres? – jeg ved, at rejedambrugene<br />
i landsbyen Thon Xuan Thien Ha har<br />
udvist mange initiativer og forsøgt mange ting for<br />
at overkomme de nuværende problemer, men alt<br />
har været resultatløst. Jeg har her i Danmark haft<br />
kontakt til flere eksperter på området. Alle uden<br />
undtagelse har været meget hjælpsomme <strong>med</strong> gode<br />
råd og vejledning. I mange sammenhænge nævnes<br />
DANIDA, der <strong>med</strong> sit mangeårige engagement<br />
i Vietnam udpeges som den organisation, der<br />
kunne udrede rejedødsproblematikken og gøre en<br />
forskel. Men at søge DANIDA om hjælp er ingen<br />
let sag, og da slet ikke for privatpersoner uden nære<br />
forbindelser til nøglepersoner i organisationen og<br />
i lobbykredse.<br />
Flere danske eksperter på området har givet<br />
tilsagn om teknisk og videnskabelig støtte, og<br />
efterlyser i den forbindelse en bærende organisation.<br />
De giver samtidig udtryk for, at omfanget<br />
af rejedøden er så stor, at kun en storstilet indsats<br />
kan gøre en forskel. Det vides heller ikke, om der<br />
er fare for smittespredning til andre områder og<br />
rejedambrug i Vietnam - spørgsmålet må anses for<br />
relevant, al den stund at rejedødsårsagen endnu<br />
ikke er fastslået.<br />
Som en start på ansøgningsarbejdet, forsøgte<br />
jeg tidligere i september måned at ansøge den<br />
danske ambassade i Hanoi, ved ambassadør John<br />
Nielsen, om bistand på vegne af rejedambrugssammenslutningens<br />
formand Tu Ngoc Nguyen.<br />
Formålet var at få udsendt 2 rejedambrugskyndige<br />
personer til landsbyen Thon Xuan Thien Ha, for<br />
at klarlægge katastrofens omfang både i teknisk og<br />
økonomisk henseende.<br />
Lis Rosenholm fra ambassaden svarede tilbage<br />
samme måned <strong>med</strong> afslag på min ansøgning, tillige<br />
<strong>med</strong> en forklaring om, at landsbyen støttes<br />
indirekte gennem dansk programstøtte til de vietnamesiske<br />
myndigheder <strong>med</strong> det formål at fremme<br />
en bæredygtig udvikling af Vietnams fiskerisektor.<br />
Det er en god sag, som har bred tilslutning og<br />
et godt omdømme hos rejedambrugene i Thon<br />
Xuan Thien Ha. De var jo netop inviteret til et<br />
sådan seminar i november måned 2009, som<br />
beskrevet tidligere – men alle disse nyttige tiltag<br />
som seminariet omhandlede nytter jo ikke, når<br />
alle lagunens rejedamme ligger øde og uproduktive<br />
hen grundet ukendte årsager, som stadig ikke er<br />
klarlagt 7 måneder efter, at den store rejedød første<br />
gang indtraf.<br />
Fortsættelsen bliver svær, men også lærerig. Jeg<br />
er da sikker på, at der vil ske en lille afdækning<br />
af hvordan Danmarks bistand administreres og<br />
prioriteres, og det er da i sig selv interessant.<br />
Det er mit håb, at der blandt bladets læsere vil<br />
være nogen, som kan bidrage <strong>med</strong> råd og vejledning<br />
– på forhånd tak.<br />
Side 21
Side 22<br />
En helhjertet oplevelse<br />
Restaurant VietSense på Frederiksberg fokuserer på god vietnamesisk smag,<br />
både når det handler om mad, betjening og ikke mindst kaffen<br />
Af Vinh Prag<br />
I<br />
et halvt års tid har restauranten VietSense ligget<br />
på Frederiksberg. Som en af de få vietnamesiske<br />
restauranter i Danmark har VietSense et slogan,<br />
nemlig ’When food is love’, men kan de leve op til<br />
det? Læs roligt videre.<br />
Når undertegnede anmelder vietnamesiske<br />
restauranter, trænger der sig altid en vis forpligtelse<br />
på - forpligtelsen til at prøve de mest berømte og<br />
klassiske vietnamesiske retter på kortet (som ofte<br />
også er blandt menukortets bedste). Denne gang<br />
var ingen undtagelse.<br />
Så ruller vi<br />
Min ledsager og jeg valgte at lægge ud <strong>med</strong> at<br />
dele to rullede forretter, nemlig friske ruller og<br />
stegte forårsruller. Ja, så bliver det næsten ikke<br />
mere klassisk.<br />
De friske sommerruller var rigtig gode, især hvis<br />
man har gode tænder. Dejen var ingenlunde sej,<br />
men rullerne havde et vist bid, og det er smag og<br />
behag. Den friske og sunde smag af krydderurter,<br />
svinekødsstrimler og rejer var det absolut ikke en<br />
finger at sætte på.<br />
Noget lignende gjaldt de stegte forårsruller.<br />
Smagen af kødfars og svampe var ramt lige i plet,<br />
men igen var det yderste lag af rispapir ikke helt<br />
så papirtyndt og sprødt, som man nogle gange kan<br />
finde det, og som jeg selv foretrækker.<br />
To søde unge vietnamesiske kvinder betjente<br />
os skiftevis. Det skete <strong>med</strong> stor årvågenhed og<br />
imødekommende snakkesalighed, men uden den<br />
asiatiske accent, man ellers tit møder på vietnamesiske<br />
restauranter. Lidt ekstra chili i en lille<br />
skål blev straks leveret <strong>med</strong> et smil, og vi ventede<br />
ikke længe mellem retterne. Omkring kl. 19 var<br />
restauranten godt fyldt op, og de to tjenere nok at<br />
gøre. Men stedet er ikke kolossalt, og man kunne<br />
relativt nemt få deres opmærksomhed. De tog sig<br />
VietSense, H.C. Ørstedsvej 33,<br />
1879 Frederiksberg C<br />
Alle dage 16-23. Tlf. 33 26 20 00<br />
To nye vietnamesisk restaurant er åbnet:<br />
Restaurant Saigon<br />
Gl. Kongevej 27, 1610 Kbh. V<br />
33 23 46 77, www.saigon.dk<br />
Kivi Bistro,<br />
Colbjørnsensgade 7, 1652 Kbh. V<br />
33 86 18 38, www.bistrokivi.dk<br />
www vietsense.dk<br />
endda tid til at forklare, hvordan man spiste de lidt<br />
mere avancerede retter på den rigtige vietnamesiske<br />
måde.<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
VietSense<br />
Hovedattraktionen<br />
Da en af restaurantens specialiteter, Bánh Xèo,<br />
desværre var udgået denne aften (vores tjener beklagede<br />
dybt, fordi det var hendes egen favorit), valgte<br />
min ledsager til hovedret et braiseret kyllingelår<br />
<strong>med</strong> citrongræs og ingefær, naturligvis serveret<br />
<strong>med</strong> kogte hvide ris. Citrongræsset og ingefæren<br />
trængte godt igennem i smagen, og retten blev glad<br />
beskrevet som frisk og forårsagtig.<br />
Selv nåede jeg ikke at bladre længe i menukortet,<br />
før jeg vidste, at jeg nok var nødt til at<br />
tage en af mine personlige favoritter blandt det<br />
vietnamesiske køkkens flagskibe, Pho. En delikat<br />
stilfærdig nudelsuppe <strong>med</strong> kød, som vietnameserne<br />
gerne spiser til morgenmad eller snack, men som<br />
for danskere egner sig perfekt som en varmende<br />
suppe i vinterkulden og en svendeprøve udi ens<br />
evner <strong>med</strong> spisepinde.<br />
Som det sig hør og bør, blev den serveret i en<br />
simpel hvid skål <strong>med</strong> krydderurter og lime på en<br />
tallerken for sig. En lille klat hoisin- og chilisauce lå<br />
også på krydderitallerkenen. I modsætning til flere<br />
andre vietnamesiske steder i byen, fulgte der ikke<br />
kun sød basilikum <strong>med</strong>, men hele tre-fire forskellige<br />
krydderurter, som man efter smag kunne tilsætte<br />
suppen.<br />
Desværre var hverken krydderurter eller bønnespirer<br />
struttende friske. På trods af den lidt for<br />
moderne ske, blev min Pho dog spist <strong>med</strong> stor<br />
glæde. Suppen var godt gennemsimret, og enhver<br />
vietnamkender ville føle sig hensat til en af de<br />
pænere Pho-boder i Hanoi.<br />
Vi drak begge øl til måltidet, henholdsvis en<br />
Tiger og en Bia Sài Gòn, som altid gør sig rigtig<br />
godt til asiatisk mad.<br />
Indretningen på VietSense er klassisk nordisk<br />
<strong>med</strong> hvide vægge og sparsomt fordelte billeder.<br />
Sammen <strong>med</strong> det kraftige lys fra pendellamperne<br />
gav det os desværre et lille jag af kontor- eller<br />
kantinestemning. Især min ledsager efterlyste<br />
historiefortælling i indretningen.<br />
Finalen<br />
Afslutningen på måltidet satte en flot prik over<br />
i’et. Vi sprang desserten over og bestilte i stedet<br />
begge varm vietnamesisk kaffe. Som på de mest<br />
autentiske vietnamesiske cafeer blev to slanke glas<br />
båret ind <strong>med</strong> individuelle Cà phê phin-kaffefiltre<br />
ovenpå. På bunden af glassene lå et fint lag kondenseret<br />
mælk, som langsomt blev dækket af den<br />
karakteristisk parfumerede vietnamesiske kaffe<br />
fra det i hjemlandet mest populære kaffemærke,<br />
Trung Nguyên. De søde, men stærke duftindtryk<br />
blev snart afløst af den stærke, men søde smag af<br />
varm kaffe, som holdt sig i behagelig afstand fra den<br />
kvalmegrænse, som overdreven brug af kondenseret<br />
mælk kan føre <strong>med</strong> sig.<br />
”When food is love” er måske ikke et dårligt<br />
slogan for en restaurant, som har prioriteret den<br />
gode mad over ”autentisk” indretning. Jeg glæder<br />
mig til at vende tilbage til den smilende betjening<br />
og prøve nogle af de andre retter på menuen.<br />
4 · 2010
ADDA’s bidrag til den store fælles kampagne<br />
for FN's 2015-mål var at invitere Nguyen<br />
Thi Thu Hang, der er ansat af ADDA i<br />
Vietnam, og John Wihallah, der er leder af NADO,<br />
en lokal landboforening i Tanzania, til Danmark.<br />
De fortalte om det unikke samarbejde, der er<br />
iværksat <strong>med</strong> ADDA’s nye Danida-støttede projekt<br />
i Njombe i det sydlige Tanzania. Her bruges den<br />
ekspertise i uddannelse af lokale trænere (TOT)<br />
og markskoleundervisning (FFS), der er opbygget<br />
i Vietnam på landbrugsskolen Xuan Mai og<br />
hos ADDA’s ansatte til at forbedre de afrikanske<br />
bønders dyrkningsmetoder. Bønder i Vietnam,<br />
der har deltaget i undervisning i dyrkning af majs,<br />
har forbedret indkomsten fra majs <strong>med</strong> i snit 40<br />
procent.<br />
Under besøget præsenterede Hang og John ved<br />
tre vellykkede arrangementer arbejdsmetoderne og<br />
de indhøstede erfaringer, der har været så succesfulde<br />
i Vietnam og som også tegner godt i Tanzania.<br />
Som John udtrykte det: trekanten Danmark –<br />
Vietnam – Tanzania tegner til at blive en succes,<br />
der på længere sigt vil kunne forbedre livsvilkårene<br />
for mange fattige afrikanske bønder.<br />
4 · 2010<br />
Trekantssamarbejde<br />
om landbrug<br />
Landbrugs ngo’en ADDA arrangerede besøg fra<br />
Vietnam og Tanzania for at vise, at ulandsbistand<br />
nytter - og bidrager til at opfylde 2015-målene<br />
Af Inger V. Johansen og W. Gluud<br />
Det største arrangement, lørdag 25. september<br />
i København, kom i stand som et spændende og<br />
inspirerende samarbejde mellem ADDA, DVF<br />
og <strong>Dansk</strong> Tanzaniansk Venskabsforening<br />
(DANTAN), hvor de tre foreninger præsenterede<br />
deres forskellige projekter. Præsentationerne og de<br />
mange engagerede spørgsmål bageftere gav stof til<br />
eftertanke og til nye ideer hos både deltagere og<br />
arrangører. Mødet var vellykket, selv om der kl.<br />
13 kun var godt 25 deltagere. Men der kom flere<br />
til, så vi kom op næsten 40 i løbet af de fire timer,<br />
mødet varede. Folk lyttede interesseret til oplæggene,<br />
der alle var <strong>med</strong> powerpoint eller fotoserier,<br />
der kan ses på DVF’s hjemmeside. Midt i mødet<br />
var der forfriskninger, friske Vietnam-ruller fra<br />
restaurant Kim og tanzanianske samosaer. Efter<br />
pausen fortalte DVF’s formand, Ole Riis, om<br />
shelterprojektet og Jørgen Prag orienterede om<br />
sundhedsprojekter. Bo Bramming fra DANTAN<br />
fortalte om biogasanlæg på Zanzibar og viste en<br />
film.<br />
Det var rart at møde aktivisterne fra ADDA<br />
der ellers bor i Jylland. ADDA’s initiativtager og<br />
tidligere formand Niels Dumas-Johansen var der<br />
<strong>med</strong> sin kone Evelyn, som har været <strong>med</strong> i DVF’s<br />
bestyrelse, og på en delegationsrejse i 1981 sammen<br />
<strong>med</strong> Wilfred Gluud.<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Kære alle,<br />
Jeg følte stor glæde som følge af jeres<br />
varme velkomst og gode plan for vores<br />
program for at et trekantet udviklingssamarbejde<br />
mellem Europa (Danmark),<br />
Asien (Vietnam) og Afrika (Tanzania). Det<br />
var en glædelig mulighed for mig at komme<br />
til i Danmark, siden jeg har arbejdet <strong>med</strong><br />
MS Tanzania i lang tid. Også mødet <strong>med</strong><br />
de danske ulandsfrivillige og frivillige<br />
piger, så vi lærte at kende hinanden, var<br />
en ny side. Ikke mere, men kun en dyb<br />
tak fra mit hjerte for værtsskab og for at<br />
I tog jer af mig fysisk og økonomisk.<br />
Fotos giver mig mange minder fra<br />
København og Jylland. Jeg føler, at<br />
nogle dage hvor der ikke nok for os.<br />
Velkommen i Tanzania for at nyde<br />
freden og ADDA-projektets frugter.<br />
Med de bedste hilsner,<br />
John Wihallah<br />
www davifo.dk<br />
Side 23
Side 24<br />
Af Wilfred Gluud<br />
Luke Nguyen:<br />
The Songs of Sapa: Stories<br />
and Recipes from Vietnam<br />
344 pages, 2009, £14.25<br />
Luke Nguyens familie bor i Australien, efter<br />
at være flygtet fra Vietnam i 1978. Luke er<br />
kok og ejer af den berømte vietnamesiske<br />
Red Lantern restaurant i Sydney og forfatter til<br />
den gode og flotte kogebog ’Secrets of the Red<br />
Lantern’. Hans nye bog er en kulinarisk rejse gennem<br />
familiens hjemland, begyndende i nord og<br />
sluttende i syd. Det er en stor og meget flot bog<br />
på 32 x 22 cm, hvor helsides farvefotografier og<br />
personlige anekdoter fylder lige så mange sider som<br />
opskrifterne selv.<br />
Den kulinariske rejse gennem Vietnam er<br />
meget personlig. Luke besøger familie og venner,<br />
og inviteres inden for hos lokale madeksperter og<br />
kokke for at lære mere om et af de rigeste, mest<br />
forskelligartede køkkener i verden. Man bliver<br />
fristet af de mere end 100 regionale opskrifter og<br />
de levende, flotte fotografier sprængfyldt <strong>med</strong> farver<br />
der fanger skønheden i de vietnamesiske retter.<br />
Vietnamese Food by Bobby Chinn<br />
224 pages, June 2010, £9.72<br />
Guide til vietnamesisk mad, som den spises<br />
i dag, fra snacks og gadekøkken som<br />
risnoodle-wraps, kejserlige forårsruller og<br />
grillede kyllingvinger til fusion-stil restaurantretter<br />
som ens egne tamarind krabbekager <strong>med</strong><br />
purløgsblomster og grøn te, røget andebryst <strong>med</strong><br />
klæbrig ris og baby bok choi. Et omfattende afsnit<br />
om vietnamesiske ingredienser og byggesten til<br />
opskrifter såsom saucer og font.<br />
Bogen indeholder mere end 100 opskrifter og<br />
er spækket <strong>med</strong> historier og køkkenfortællinger.<br />
Bl.a. Bobby Chinns første erfaringer <strong>med</strong> at drive<br />
et køkken, hvordan han fandt ud af opskriften på<br />
den hemmelige sauce på hans grillede kylling og<br />
hans fortællinger om mere usædvanlige mad og<br />
ingredienser. Bobby Chinn har egen restaurant<br />
i Hanoi.<br />
På dansk kan man kun købe ”Lê Lê’s gadekøkken”<br />
til 299,95 kr. Alle tidligere kogebøger er<br />
udsolgt. På www.davido.dk under Cookbooks på<br />
engelsk er der 12 forskellige at vælge imellem.<br />
James Zumwalt: Bare Feet, Iron will<br />
- Stories from the Other Side<br />
of Vietnams Battlefields<br />
2010, 348 pages, £11.25<br />
En meget usædvanlig bog hvor James G.<br />
Zumwalt, Vietnam veteran fra USA og søn<br />
og broder til Vietnam veteraner, vender<br />
tilbage til Vietnam, hvor han møder tidligere<br />
fjender og fortæller deres historier fra krigen på<br />
en levende og spændende måde.<br />
James Zumwalt kommer fra en familie, der har<br />
tjent i militæret gennem generationer. Han er søn<br />
af tidligere viceadmiral Elmo Zumwalt Jr, der som<br />
chef for flodoperationer i Sydvietnam besluttede<br />
at fjerne den naturlige dækning på flodbredderne<br />
ved at beordre sprøjtning af dioxin. Det var en stor<br />
succes og <strong>med</strong> til at reducere USA's militære tab<br />
i den tætte jungle. Men den kemiske gift viste sig<br />
at være dødbringende for mennesker - herunder<br />
sønnen Elmo Zumwalt III, som fik lymfekræft<br />
og døde i 1988.<br />
James Zumwalt ledsagede sin far på en rejse i<br />
1994 til Vietnam i et forsøg på at overbevise den<br />
vietnamesiske regering om at at deltage i en fælles<br />
undersøgelse om virkningerne af Agent Orange.<br />
Zumwalts antagelser om sine tidligere fjender blev<br />
vendt på hovedet pådette første besøg, da han mødte<br />
en general fra det nordvietnamesiske lægekorps, der<br />
havde mistet en far under krigen mod Frankrig<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
NYE BØGER<br />
og en bror under krigen mod USA. I samtale <strong>med</strong><br />
denne nordvietnamesiske læge erkender Zumwalt<br />
for første gang de enorme menneskelige omkostninger,<br />
fjenden led.<br />
Det førte til en personlig holdningsændring,<br />
og i løbet af de næste 15 år rejste han over hele<br />
Vietnam og interviewede mere end 200 soldater<br />
fra den anden side. Han fik uhindret adgang til<br />
de veteraner, han interviewede. Resultatet er et<br />
detaljeret, intimt og fascinerende syn på vietnamesiske<br />
erfaringer fra krigen. Over hele skalaen<br />
fra personlige perspektiver og beretninger om<br />
strategien bag bygningen af Ho Chi Minh- stien til<br />
det omfattende Cu Chi tunnelsystem. Den fortæller<br />
om det innovative antiluftskytsforsvar, forberedelser<br />
til store offensiver, lægers improvisationer<br />
på slagmarken og om fleksibilitet, innovation og<br />
beslutsomhed i hele befolkningen.<br />
Han ser den anden sides ”jernvilje" som en<br />
dedikeret styrke motiveret af patriotisme. Den<br />
var en drivende kraft for dem. Han mener, at<br />
mange blev tvunget ind i militæret, men der var<br />
ingen tvivl om at soldaterne følte sig forpligtet til<br />
at genforene deres land og gøre ethvert offer som<br />
var nødvendigt.<br />
I indledningen til bogen skriver James<br />
Zumwalt, at han kom til den slutning, der for ham<br />
betyder anerkendelse af "de udbredte lidelser, så når<br />
kampene slutter, kan et fælles grundlag pløjes, hvor<br />
frøene af venskab er sået."<br />
Læsestof<br />
Mange nye bøger på engelsk:<br />
Catherine Cole (red): The Perfume River<br />
- An Anthology of Writing from Vietnam<br />
312 pages, 2010. £24.60<br />
Dat Duong: Childbirth and Infant Feeding:<br />
Major Determinants in Rural Vietnam.<br />
236 pages. Aug 2010. £65.00<br />
Mark Sidel: Law and Society in Vietnam:<br />
The Transition from Socialism in<br />
Comparative Perspective. 270 pages £19.99<br />
Martin Gainsborough:<br />
Vietnam: Rethinking the State<br />
192 pages. £16.49.<br />
Bruce M. Lockhart and William Duiker:<br />
The A to Z of Vietnam<br />
558 pages, July 2010 £26.55<br />
Dale A. Olsen: Popular Music of Vietnam:<br />
The Politics of Remembering, the<br />
Economics of Forgetting<br />
308 pages, Jun 2010 £22.33h<br />
www davifo.dk<br />
4 · 2010
4 · 2010<br />
NYE BØGER<br />
Irene Quist Mortensen<br />
og Thue Quist Thomasen:<br />
Globale udfordringer:<br />
Strategisk CSR i Vietnam<br />
Forlaget Systime, 2010<br />
43 sider, 75,00 kr.<br />
Hæftet fortæller om de seks danske firmaer,<br />
der har etableret sig i Vietnam <strong>med</strong> en<br />
progressiv personalepolitik: Scancom<br />
(havemøbler), Viedam (metalforme til støbning<br />
af plastprodukter), Hue Breweries (joint venture<br />
Carlsberg), Esoft Systems (billedbehandling),<br />
Mascot (arbejdstøj) og Capacient (analysevirksomhed).<br />
Corporate Social Responsibility (CSR) er<br />
mødet mellem virksomhedernes profitable forretningsprincipper<br />
og deres sociale og miljømæssige<br />
forpligtelser, og hvordan firmaet fastholder den arbejdskraft,<br />
de uddanner. Bogen beskriver, hvordan<br />
virksomhederne sammenfletter erhvervsstrategi<br />
<strong>med</strong> etiske og sociale udfordringer.<br />
Hæftet er rettet mod ungdomsuddannelser som<br />
htx og hhx, og kan anvendes til undervisningsforløb<br />
i fag som virksomhedsøkonomi, samfundsfag,<br />
innovation og teknologi. Bogen præsenterer<br />
forskellige definitioner på CSR, og skitserer,<br />
hvorfor CSR er et begreb <strong>med</strong> stigende relevans<br />
for internationale virksomheder. Et centralt tema<br />
i bogen er derfor mødet mellem virksomhedernes<br />
profitable forretningsprincipper og deres sociale og<br />
miljømæssige forpligtelser.<br />
På den tilhørende temaside er der supplerende<br />
materiale, hvor ledelsesrepræsentanter fra<br />
de vietnamesiske virksomheder fortæller historier<br />
om deres konkrete oplevelser <strong>med</strong> CSR. Foruden<br />
selve publikationen (som kan downloades) er der<br />
arbejdsspørgsmål, opgaver, quizzer, opgaver om<br />
etiske dilemmaer samt supplerende viden om CSR.<br />
Bogen er udgivet <strong>med</strong> støtte fra Danida og Hedorfs<br />
Fond. Rabat på klassesæt.<br />
Støt ofre for oversvømmelser<br />
i de centrale provinser<br />
Store oversvømmelser på grund af kraftig regn i oktober<br />
i det centrale Vietnam krævede knapt 180 dødsofre.<br />
400.000 huse blev oversvømmet.<br />
Yderligere 22 døde i november.<br />
DVF opfordrer til at sende bidrag<br />
De vietnamesiske myndigheder rapporterer<br />
at mellem 21. september og 21. oktober er<br />
173 mennesker døde eller savnede, og 168<br />
sårede. De skønnede materielle tab er på mere end<br />
1,7 milliarder kroner.<br />
Den første oversvømmelse fandt sted 1-5.<br />
oktober i provinserne Nghe An, Ha Tinh, Quang<br />
Binh, Quang Tri, Thua Thien-Hue. Den anden<br />
oversvømmelse begyndte 14. oktober i Nghe<br />
An, Ha Tinh og Quang Binh-provinserne. Der<br />
faldt mellem 50 til 120 cm fra 14. til 19. oktober.<br />
Enkelte dele af Ha Tinh og Nghe An provinserne<br />
rapporterede om to meter nedbør.<br />
Mere end 200.000 familier er berørt og 400.000<br />
huse og 51.000 hektar afgrøder er oversvømmet.<br />
Mange dyr er druknet og 20.000 hektar akvakulturbrug<br />
beskadiget. Desuden er 280 km diger<br />
gået til.<br />
Hovedveje oversvømmet<br />
De to vigtige nord-syd ruter, Highway 1 og<br />
jernbanen, blev oversvømmet flere steder, og<br />
lukket i perioder. Pludselige oversvømmelser har<br />
fortsat <strong>med</strong> at skabe kaos i de centrale regioner.<br />
Oversvømmelserne har blokeret mange veje.<br />
Beboerne kæmper <strong>med</strong> udbrud af sygdom og øgede<br />
omkostninger til fornødenheder <strong>med</strong> prisstigninger<br />
på 200 til 500 pct.<br />
I weekenden 30-31. oktober var der igen kraftig<br />
regn i de centrale regioner, især i provinserne<br />
Khanh Hoa, Phu Yen og Ninh Thuan. De seneste<br />
oversvømmelser har dræbt seks, mens fire fortsat<br />
er forsvundet.<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Det Internationale Røde Kors i Geneve appellerede<br />
18. november om at der blev givet bidrag til<br />
nødhjælp til ofrene for de alvorlige oversvømmelser<br />
i Vietnam.<br />
Mål: 1 mio. dollar<br />
Appellen har til formål at indsamle 1 million dollar,<br />
der skal hjælpe 28.500 nødstedte familier <strong>med</strong><br />
mad, rent vand, gødning, frø, ris og psykologisk<br />
bistand.<br />
Formanden for Vietnams Røde Kors, Tran<br />
Ngoc Tang, oplyste 19. oktober, at de havde sendt<br />
forsyninger til 12.000 familier, men at det langt fra<br />
dækkede behovet i de oversvøm<strong>med</strong>e områder.<br />
Vietnams ambassadør i København Vu Van<br />
Luu har udsendt en appel. Bidrag fra alle venner af<br />
Vietnam til ofrene og befolkningerne i de centrale<br />
provinser vil blive meget værdsat.<br />
Appel<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Vietnamesisk</strong> <strong>Forening</strong><br />
appellerer om at sende bidrag, som vi vil<br />
sende videre til Vietnams Røde Kors,<br />
der er meget aktiv i hjælpearbejdet.<br />
Bidrag sendes til foreningens<br />
bankkonto, reg.nr. 1551, konto 229-1800,<br />
evt. til giro giro 229-1800 mærket STORM<br />
Indsamlingen lukkes 31. december 2010,<br />
og regnskab bringes i Vietnam Ajour.<br />
www davifo.dk<br />
Side 25
www davifo.dk/news<br />
DANMARKS NYE AMBASSADØR<br />
september overrakte den nye danske<br />
30. ambassadør i Vietnam, John Nielsen,<br />
sine akkreditiver til Vietnams præsident Nguyen<br />
Minh Triet. De to drøftede de dansk-vietnamesiske<br />
relationer og bekræftede det fremragende forhold<br />
mellem de to lande. John Nielsen erklærede, at<br />
Side 26<br />
VOKSENDE VIETNAMESISK<br />
FORBRUGSMARKED<br />
Det vietnamesiske forbrugsmarked er i hastig<br />
vækst. Vietnam er inden for relativt få år<br />
blevet et attraktivt marked for detailhandlere og<br />
andre virksomheder der tilbyder forbrugsvarer.<br />
Samtidig <strong>med</strong> den høje økonomiske vækst<br />
vokser den vietnamesiske befolkning <strong>med</strong> en million<br />
mennesker om året. Landets middelklasse er<br />
ligeledes voksende og skønnes at ville udgøre 25<br />
millioner i 2013. Analfabetismen er lav, estimeret til<br />
omkring 20 procent, og antallet af gymnasieelever<br />
og universitetsstuderende er næsten fordoblet fra<br />
2003 til 2008. 40 procent af landets konsum udgøres<br />
af kun seks byer: Can Tho, Danang, Haiphong,<br />
Hanoi, Ho Chi Minh Byen og Nha Trang.<br />
Detailsalget er næsten fordoblet på fem år, og<br />
udgjorde ifølge de vietnamesiske myndigheder 39,1<br />
milliarder dollar i 2009. Vietnam er i dag blandt de<br />
lande <strong>med</strong> det laveste detailsalg i Asien (ca. 450 dol-<br />
Danmark er forpligtet til at fortsætte bistanden<br />
til fattigdomsbekæmpelse frem til 2015.<br />
Samtidig vil Danmark fortsætte <strong>med</strong> at udvide<br />
samarbejdet på det kommercielle område. Den<br />
fremtidige danske bistand til Vietnam vil fokusere<br />
på erhvervsudvikling, klimaændringer, regeringsførelse,<br />
kultur og forskning.<br />
Ambassaden i Hanoi, 7/10<br />
lar pr. indbygger), hvilket betyder, at markedet har<br />
stort potentiale for at vokse yderligere. Spørgsmålet<br />
for mange detailhandlere er imidlertid, hvordan<br />
man kan klare sig i et marked, der er fragmenteret<br />
og svært at nå.<br />
Konsulentfirmaet McKinsey har interviewet<br />
omkring 20 forretningsfolk i Vietnam. Det interessante<br />
ved den vietnamesiske forbruger er tendensen<br />
til at klatre hurtigt op ad forbrugsstigen – det der<br />
på engelsk kaldes ”leapfrogging”. Når det kommer<br />
til personlig pleje, købes der i højere grad mere<br />
sofistikerede produkter, og den vietnamesiske<br />
bykvinde i alderen 20-45 år anvender 18 procent<br />
af sin indkomst på beklædning.<br />
Vietnam udgør et interessant marked <strong>med</strong> store<br />
muligheder også for danske virksomheder. Den<br />
danske ambassade i Vietnam står klar til at hjælpe<br />
i alle forretningshenseender..<br />
Ambassaden i Hanoi, 15/10<br />
AMNESTI TIL 17.520 FANGER<br />
forbindelse <strong>med</strong> nationaldagen 2. september fik<br />
I 17.520 fanger amnesti, herunder 37 udlændinge,<br />
12 fra Kina og 8 fra Laos. Resten var fra Cambodja,<br />
Frankrig, USA og Canada. 20 af dem har været<br />
anklaget for forbrydelser mod den nationale sikkerhed.<br />
Ingen højtprofilerede prodemokratiske<br />
dissidenter blev inkluderet. Flere var etniske<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
KORT NYT<br />
minoriteter fra centrale højland på grænsen til<br />
Cambodja. Siden 1990 har Vietnam ti gange givet<br />
amnesti for i alt 114.913 fanger.<br />
VNA 28/8, AP 30/8<br />
PARTIKONGRES FORBEREDES<br />
Et ugelangt møde i Centralkomiteen for<br />
Vietnam Kommunistiske Parti sluttede 14.<br />
oktober. Formålet <strong>med</strong> mødet var at forberede<br />
den kommende partikongres, som vil finde sted<br />
i begyndelsen af 2011.<br />
Generalsekretær Nong Duc Manh sagde<br />
ved afslutningen, at Vietnam vil implementere<br />
finansielle og monetære politikker for at sikre<br />
makroøkonomisk stabilitet og fremme en hurtig og<br />
bæredygtig vækst, fortsat økonomisk omstrukturering<br />
i retning af at styrke økonomiens effektivitet<br />
og konkurrenceevne, øge eksporten og sænke<br />
handelsunderskuddet. Der skal skabes flere job,<br />
fattigdommen skal reduceres, den sociale sikring,<br />
folks levevilkår og effektiviteten i den offentlige<br />
sektor skal forbedres.<br />
Politisk fornyelse skal intensiveres for at opbygge<br />
Vietnam til en stærk nation <strong>med</strong> en rig befolkning<br />
og et demokratisk, lige og civiliseret samfund.<br />
Centralkomiteen understregede nødvendigheden<br />
at forbedre produktionen, videnskabelige og<br />
teknologiske fremskridt og forbedre produktionsrelationer<br />
og status for de socialistisk orienterede<br />
markedsøkonomi. Man drøftede også grundigt den<br />
socioøkonomiske udvikling de næste fem år (2011-<br />
2015), samt udvælgelse af personer til ledelsen til<br />
kommende periode.<br />
Vietnam Investment Review 15/10<br />
STIGNING I MINDSTELØNNEN<br />
FOR UFAGLÆRTE<br />
Ansatte i ikke-statsejede virksomheder og<br />
organisationer får glæde af en stigning i<br />
mindstelønnen på op til 370,000 VND (18,5 dollar)<br />
om måneden i 2011.<br />
Lønstigningen vil i henhold til to direktiver<br />
udstedt af regeringen gælde for ansatte fordelt på<br />
fire regioner pr. 1. januar 2011 og 1. juli 2011.<br />
Den månedlige mindsteløn for arbejdere i region<br />
1, der omfatter Hanoi og Ho Chi Min Byen, stiger<br />
<strong>med</strong> mellem 210,000-370,000 VND (10,5-18,5<br />
dollar), mens arbejderne i de tre andre regioner vil<br />
få et ryk opad på mellem 100,000-320,000 VND<br />
(5-16 dollar).<br />
Lønreguleringen vil øge mindstelønnen for ansatte<br />
i virksomheder <strong>med</strong> udenlandske investeringer<br />
til mellem 1,1-1,55 millioner VND (55-75 dollar)<br />
sammenlignet <strong>med</strong> det nuværende niveau på 1-1,34<br />
millioner VND (50-67 dollar) om måneden.<br />
4 · 2010
www davifo.dk/news<br />
Ansatte i nationale virksomheder og organisationer<br />
vil stige <strong>med</strong> 730,000-980,000 VND<br />
(36,5-49 dollar) om måneden til 830,000-1,35<br />
millioner VND (41,5-67,5 dollar..<br />
VNS 4/11<br />
Den britiske Agent Orange-aktivist Len Aldis<br />
fejrede sin 80 års fødselsdag ved en reception<br />
til hans ære på Vietnams ambassade i London 2.<br />
oktober. Aldis besøgte første gang Vietnam i 1989,<br />
og siden er han hvert år kommet tilbage til landet<br />
for at mødes <strong>med</strong> og bistå ofre for Agent Orange/<br />
dioxin. UK-Vietnam Friendship Association har<br />
doneret 50.000 pund via Vietnams Røde Kors til<br />
støtte for ofrene og taget initiativer til at rejse flere<br />
midler til formålet.<br />
I 2004-2007 indsamlede Len Aldis tæt på<br />
711.000 underskrifter online til støtte for Agent<br />
Orange ofre. Han har sendt åbne breve til amerikanske<br />
præsidenter som Bill Clinton, George W.<br />
Bush og Barack Obama samt hans kone, Michelle<br />
Obama. Hans seneste åbne brev i november 2010 er<br />
at alle <strong>med</strong>arbejdere i Monsanto, hvor han skriver:<br />
"I Vietnam er der over tre millioner ofre, som lider<br />
under virkningerne af Agent Orange. Det firma, du<br />
arbejder for, Monsanto, er en af de ansvarlige.”<br />
www.davifo.dk/agentorange<br />
4 · 2010<br />
BRITISK AGENT ORANGE-<br />
AKTIVIST FYLDER 80<br />
STREJKE PÅ SYDKOREANSK<br />
EJET SKOFABRIK<br />
oktober strejkede 2.000 ansatte på syvende<br />
27. dag på en sydkoreansk ejet skofabrik i<br />
Vietnam, <strong>med</strong>deler virksomheden. En så langvarig<br />
strejke som på Samil Tong Sang skofabrikken er<br />
usædvanlig i Vietnam, hvor de fleste strejker bliver<br />
løst på få dage ved mellemkomst af de regeringsas-<br />
Verdens største keramiske mosaikmur ligger<br />
ikke længere i Kina, men i Hanoi. Guinness<br />
World Records kan fortælle, at muren er 3,85 km<br />
lang og dækker 6.950 m2.<br />
Hanois mosaikmur er blevet lavet af 20 vietnamesiske<br />
og 15 udenlandske kunstnere, bl.a. den<br />
danske keramiker Michael Geertsen. 500 børn har<br />
også bidraget til dele af muren.<br />
Arbejdet har taget tre år, og keramikken er<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Del af Hanois nye mosaikmur. Foto Wilfred Gluud<br />
VERDENS STØRSTE KERAMISKE<br />
MOSAIKMUR INDVIET I HANOI<br />
socierede fagforeninger. "Der har ikke været nogen<br />
udvikling i forhandlingerne – ingen aftale mellem<br />
virksomheden og de ansatte indtil nu," siger Nguyen<br />
Van Duc, næstformand i arbejdernes fagforening<br />
i Thuan An-distriktet i Binh Duong-provinsen.<br />
Fagforeningen forsøger at mægle i konflikten mellem<br />
virksomheden og de ansatte, som opfordrede<br />
til den uautoriserede strejke.<br />
Hoang Anh Tuan fra distriktspolitiet siger,<br />
at de ansatte, der nedlagde arbejdet, protesterede<br />
fredeligt, men situationen blev mere anspændt,<br />
da virksomheden indkaldte strejkens ledere og<br />
truede dem.<br />
Den statsejede avis Lao Dong rapporterer, at de<br />
fleste ansatte forlanger en lønstigning på 200.000<br />
dong (10 dollar) om måneden. Van Thi Mong Linh<br />
fra virksomhedens personaleafdeling siger, at de<br />
allerede betaler 1,32 mio. dong pr. måned, 130.000<br />
dong mere end den lovpligtige mindsteløn.<br />
Ifølge arbejdsministeriet har der været 96<br />
uautoriserede strejker i Vietnam i første kvartal<br />
2010. Ministeriets tal viser et fald i antallet af strejker<br />
fra 650 i 2008 til 216 i 2009. De fleste strejker<br />
finder sted i tekstil- og beklædningssektoren <strong>med</strong><br />
udenlandske investorer.<br />
DPA 27/10<br />
KORT NYT<br />
fremstillet af håndværkere i traditionelle keramiklandsbyer<br />
som f. eks. Bat Trang, der ligger<br />
lidt sydøst for Hanoi. Mosaikmuren er blevet til<br />
på initiativ af billedkunstneren Nguyen Thi Thu<br />
Thuy. Blandt sponsorerne er den danske ambassade<br />
i Hanoi.<br />
Mosaikmuren blev officielt indviet 5. oktober<br />
2010 som en del af Hanois 1.000 års jubilæum.<br />
Muren kan ses langs diget ud mod Den Røde Flod,<br />
der løber langs gaden Yen Phu.<br />
www.hanoimural.vn<br />
CYKELREJSER<br />
OVERTAGET AF TOPAS TRAVEL<br />
Topas Travel har overtaget Region Rejser, som<br />
er specialiseret i cykelrejser, og der<strong>med</strong> samlet<br />
alle vandre- og cykelrejser på hjemmesiden www.<br />
topas.dk fra 1. august 2010.<br />
Hans Holm, som har startet og ledet Region<br />
Rejser siden 1986, samt alle <strong>med</strong>arbejdere flytter<br />
<strong>med</strong> over i Topas Travel, hvilket sikrer, at ekspertisen<br />
bliver bevaret.<br />
Region Rejsers cykelrejser til Vietnam har været<br />
meget populære og de fleste ture udsolgt lang tid<br />
i forvejen. Man kan vælge mellem ”Cykelferie ved<br />
Hanoi og Halong Bay” og ”Det tropiske syd og<br />
Mekongdeltaet”, som begge fortsat gennemføres<br />
to gange om året.<br />
De 15 dage koster fra 19.750 kr.<br />
Der er også en tur til Cambodia, ”Cykelglæder<br />
blandt tempelruiner og jungle ved Angkor Wat”,<br />
samt til Laos, ”Cykelferie ved Mekongfloden”.<br />
Region Rejser har sponseret tre skoler i<br />
Cambodia, og for at markere sammenlægningen<br />
af Topas og Region Rejser har man valgt at sponsorere<br />
yderligere to skoler. Læs om skolerne: www.<br />
cambodiaschools.com<br />
Hjemmeside: www.topas.dk<br />
Side 27
<strong>Dansk</strong> <strong>Vietnamesisk</strong> <strong>Forening</strong><br />
Nattergalevej 6, 1. sal<br />
2400 København NV<br />
Side 28<br />
SHELTER INDSAMLINGEN<br />
VietNam<br />
A J O U R<br />
Hjælp socialt udsatte børn i Vietnam<br />
Ved at yde et bidrag til shelterindsamlingen støtter du det pædagogiske abejde <strong>med</strong> socialt<br />
udsatte børn og unge i Ho Chi Minh City. De indsamlede midler går ubeskåret til at dække<br />
de udgifter i Litte Rose Warm Shelter og Green Bamboo Warm Shelter som ikke er dækket<br />
af Danida. Gennem en tryg og kompetent indsats får omsorgssvigtede og misbrugte<br />
piger og drenge en ny start på livet.<br />
Indsamlingens konto i Nordea: (2290) 6448 4356 85<br />
Skattefradrag: Bidrag til indsamlingen kan trækkes fra i skatten, dog ikke de første 500 kr. Det højeste beløb man kan trække fra er 14.500 pr. person. Cpr-nr skal indberettes.<br />
Generalforsamling i <strong>Dansk</strong> <strong>Vietnamesisk</strong> <strong>Forening</strong><br />
Der indkaldes her<strong>med</strong> til generalforsamling i <strong>Dansk</strong> <strong>Vietnamesisk</strong> <strong>Forening</strong><br />
Lørdag 26. marts 2011 kl. 15.00<br />
i foreningens lokaler Nattergalevej 6, 1. sal , 2400 København NV<br />
Dagsorden ifølge vedtægterne (kan hentes på hjemmesiden, eller tilsendes) <strong>med</strong> beretninger fra bestyrelsen,<br />
de to indsamlinger og bistandsprojekter, regnskab samt valg af formand og bestyrelse.<br />
Forslag, der ønskes behandlet på generalforsamlingen, skal være bestyrelsen skriftligt i hænde<br />
senest 1 uge før generalforsamlingen, og lægges ud på hjemmesiden.<br />
Formanden Ole Riis afgår, og vi vil gerne komme <strong>med</strong> en ekstra opfordring til, at interesserede<br />
møder op. Vi har brug for nye til bestyrelsen for at kunne drive foreningen videre i fremtiden.<br />
Sæt x<br />
ved<br />
Vietnam Kulturdag 2011 · Lørdag 19. marts kl. 11 - 16<br />
Spændende foredrag og udstillinger om kultur, historie og udviklingsbistand - og musik.<br />
Foredrag om Vietnam aktuelt og 2015-målene.<br />
Lækker vietnamesisk frokost.<br />
4 · 2010