Nationalpark - Skjoldungelandet.dk
Nationalpark - Skjoldungelandet.dk
Nationalpark - Skjoldungelandet.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Til samtlige hustande i Roskilde og Lejre Kommuner, maj 2011<br />
Fra Skjoldungeland til<br />
<strong>Nationalpark</strong><br />
Information, inspiration, debat<br />
Roskilde Fjord mellem Boserup i<br />
Roskilde Kommune og Bognæs i Lejre Kommune
2<br />
Atol i Maldiverne?<br />
Adgang og Stier<br />
Nej, dette er Ringøen i Kattinge Vig i Roskilde Fjord, også vist på forsiden af magasinet.<br />
Der er et meget rigt fugleliv på den 300 m x 100 m store ø. Ringøen er skabt ved et af naturens mange luner.<br />
Udgiver: <strong>Skjoldungelandet</strong>, Roskilde Kommune og Lejre Kommune<br />
Idé og redaktion: <strong>Skjoldungelandet</strong>. Lay-out: R.A. Reklame og <strong>Skjoldungelandet</strong><br />
Tryk: Stigbo Graphic A/S · Omdelt af PostDanmark til samtlige husstande i Roskilde Kommune og Lejre Kommune<br />
sammen med Roskilde Avis og Midtsjællands Folkeblad. Oplag: 61.000 eksemplarer.<br />
Tak til Arbejdsmarkedets Feriefond og Friluftsrådet for støtte til magasinet og arrangementer i landskabet<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011
INDHOLD:<br />
Resumé<br />
- det hele i en nøddeskal 4-5<br />
Hvad er en nationalpark?<br />
- og hvad er det ikke? 6-11<br />
Forslag til områdets<br />
afgrænsning<br />
- et svært valg 12-15<br />
Natur og landskab<br />
- stor biologisk<br />
mangfoldighed 16-25<br />
Kulturmiljø og rigshistorie<br />
- et overflødighedshorn 26-33<br />
Landbrug, skovbrug<br />
og fjordbrug<br />
- menneskets<br />
brug af naturen 34-39<br />
Friluftsliv<br />
- med respekt for<br />
naturen og for hinanden 40-43<br />
Adgang og stier i landskabet<br />
- intelligente stier<br />
fremmer forståelsen 44-49<br />
Erhverv og turisme<br />
- potentiale for natur-<br />
og kulturturisme 50-55<br />
Forskning, undervisning<br />
og formidling<br />
- se, høre, røre, gøre,<br />
forstå og dele 56-63<br />
Debat<br />
- lad os høre dine<br />
ideer og forslag 64-65<br />
Kalender<br />
- arrangementer<br />
fra maj til september 66-67<br />
NORDISK MILJØMÆRKNING<br />
541-004<br />
TRYKSAG<br />
Styregruppens forord<br />
Velkommen i landskabet<br />
og til debat om nationalpark<br />
Er du enig med os i, at landskabet,<br />
naturen og kulturværdierne i Roskilde<br />
og Lejre skal beskyttes, udvikles<br />
og formidles i form af en <strong>Nationalpark</strong>?<br />
Siden 2005 har Roskilde og Lejre<br />
kommuner sammen med et større<br />
netværk af interessenter arbejdet for,<br />
at der på grund af de landskabelige<br />
og biologiske værdier og den store<br />
historiske betydning bør udpeges en<br />
nationalpark her i området.<br />
Dette magasin giver information<br />
om det historiske landskab og dets<br />
værdier og potentialer. Vi fortæller<br />
Med venlig hilsen fra styregruppen:<br />
Poul Lindor Nielsen<br />
Borgmester<br />
Roskilde Kommune<br />
Birgit Pedersen<br />
Roskilde Byråd<br />
Arne Rasmussen<br />
Gefion, lodsejergruppen<br />
Eva Skytte<br />
Friluftsrådet, Roskilde<br />
Lars Holten<br />
Sagnlandet Lejre<br />
Claus Christiansen<br />
Vikingeskibsmuseet<br />
om nogle af de projekter, vi har sat i<br />
gang under navnet <strong>Skjoldungelandet</strong><br />
- og inviterer dig ud for at se og opleve<br />
det på egen krop!<br />
I magasinet kan du læse, hvad en<br />
nationalpark er - og ikke er. Du kan<br />
se kommunernes og styregruppens<br />
bud på nationalparkens afgrænsning.<br />
Du kan studere visionerne for<br />
landskab og natur, erhverv, friluftsliv,<br />
formidling og meget mere.<br />
Og så kan du læse, hvordan du selv<br />
kan komme med forslag og bidrage i<br />
debatten om nationalparken og dens<br />
profil.<br />
Flemming Jensen<br />
Formand for<br />
styregruppen<br />
Lejre kommunalbestyrelse<br />
Iben Bækkelund Jagd<br />
Roskilde Museum<br />
Kjeld Schaumburg<br />
Roskilde Universitet<br />
Bent Gottfredsen<br />
Danmarks Naturfredningsforening<br />
Lejre og<br />
Roskilde<br />
Silva Munro<br />
Ledreborg Slot<br />
Mette Touborg<br />
Borgmester<br />
Lejre Kommune<br />
Kim Lundshøj<br />
Zealand Business<br />
Connection<br />
Christian<br />
Wedell-Neergaard<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens Venner<br />
/Poul Bjerager<br />
Projektleder<br />
Overblik<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
3
Overblik<br />
4 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
RESUME<br />
På disse to sider får du hele magasinet i en nøddeskal.<br />
<strong>Nationalpark</strong>projekt <strong>Skjoldungelandet</strong>, Roskilde Kommune og Lejre<br />
Kommune inviterer til debat om deres principielle forslag om en<br />
nationalpark på Roskilde og Lejre-egnen. I de følgende afsnit beskrives<br />
landskabet og dets muligheder, og Styregruppens Visioner<br />
stilles til debat. Hvert emne krydres med fakta og småhistorier under<br />
fanen ”…vidste du det?”.<br />
Om nationalparker<br />
I dette afsnit redegøres for hvad en dansk nationalpark er, og hvad der står<br />
i loven. En nationalpark er en fond, der skal stile mod at skabe større sammenhængende<br />
naturområder med kvalitet og mangfoldighed, synliggøre<br />
kulturhistoriske værdier og fremme oplevelse og formidling heraf - alt<br />
sammen også til støtte for den lokaløkonomiske udvikling. En nationalpark<br />
er ikke en myndighed, der gælder ikke yderligere restriktioner eller andre<br />
regler i området. <strong>Nationalpark</strong>en kan alene fremme sine mål gennem frivillige<br />
aftaler. s. 6 - 11<br />
Områdets afgrænsning<br />
<strong>Nationalpark</strong>fonden kan kun støtte udviklingsprojekter indenfor afgrænsningen.<br />
Den foreslåede afgrænsning består af 161 km2 særligt værdifulde<br />
landskaber, enorme fredninger og internationale beskyttelsesområder. Afgrænsningen<br />
forekommer ”naturlig” og let at opfatte, men en stribe værdifulde<br />
naturlandskaber grænser lige op til. Det kan i debatten drøftes, om<br />
der skal indledes dialog med disse områder, hvoraf nogle ligger i andre<br />
kommuner. Der har gennem de sidste 50 år været forskellige forslag om nationalparker<br />
i området. s. 12 - 15<br />
Natur og landskab<br />
Den foreslåede nationalpark rummer en særdeles stor landskabelig variation<br />
og biologisk mangfoldighed. Fem landskabstyper med hver deres<br />
geologi, flora og fauna slynger sig ind i hinanden: Fjordlandskabet, Godslandskabet,<br />
Skovhøjlandet, Agerlandet og Bylandskabet. Se billeder og læs<br />
interessante historier om natur og landskab. Visionen er at beskytte og pleje<br />
naturen bedre, at gøre den endnu mere varieret og med mere plads, og at<br />
landskabet bliver flottere og mere levende. Visionen er uddybet i afsnittet,<br />
og sat til debat. s. 16 - 25<br />
Kulturmiljø og rigshistorie<br />
Lejre og Roskilde har haft en helt central placering i rigshistorien gennem mere end<br />
800 år. Lejre har haft kæmpe bebyggelser gennem 500 år i oldtiden. Var det Skjold-<br />
ungekongernes sæde? I Roskilde samledes konge- og kirkemagt og her fra landets<br />
første hovedstad opbyggedes det danske Rige af Harald Blåtand og hans<br />
efterfølgere. Ude i hele landskabet ligger et overflødighedshorn af fortidsminder,<br />
kulturspor og hele kulturmiljøer. Visionen er, at kulturminderne beskyttes,<br />
synliggøres og formidles i et nutidigt perspektiv. s. 26 - 33<br />
Landbrug, skovbrug og fjordbrug<br />
Landbruget i området er en blandet sammensætning af mange små lodsejere<br />
og nogle færre store gårde, herunder godser. I Danmark har der været agerbrug<br />
gennem 6000 år, og meget af det vi opfatter som rigtig natur er i vidt<br />
omfang et resultat af samspillet mellem menneskets brug og naturens kræfter.<br />
Visionen er, at nationalparken skal give jordbruget flere muligheder for at<br />
være i balance og i udvikling, at befolkningens forståelse for jordbrugserhvervenes<br />
forhold øges, og at jordbruget alt i alt har en positiv effekt på landskab,<br />
miljø og natur. s. 34 - 39
Friluftsliv<br />
Friluftsliv er sundt for krop og sind. Landskabet og naturen kan bruges (og<br />
misbruges) af friluftslivet og nogle friluftsaktiviteter kan være i strid med<br />
hinanden. <strong>Nationalpark</strong>en kan hjælpe ved at befolkningen får bedre og flere<br />
varierede muligheder for at opleve landskabet, naturen og kulturhistorien<br />
på måder, så konflikter undgås. Friluftslivet skal udfoldes med respekt<br />
for natur, dyreliv, lokale beboere og andre gæster i landskabet. s. 40 - 43<br />
Adgang og stier<br />
Med stier og spor i landskabet kan befolkningen opleve naturen og landskabet<br />
på tæt hold, og man kan få oplevelsen af at gå eller cykle langt i et<br />
autentisk landskab. Med en nationalpark er visionen at tilvejebringe ”intelligente”<br />
ruter med gode kig ”ind” i naturen og ”ud” i landskabet. Ruterne<br />
må gerne give adgang til overraskelser og indsigt, og de skal placeres så<br />
dyreliv og sårbare naturområder beskyttes. Den uddybede vision er – som<br />
de andre visioner – til debat. s. 44 - 49<br />
Turisme og andre erhvervsmuligheder<br />
En <strong>Nationalpark</strong> er et meget stærkt brand og et stærkt netværk, som kan give<br />
et markant løft for oplevelseserhvervene, hvis der satses på kvalitet, indlevelse<br />
og seriøs fortælling. Turismeerhvervene får mere at byde på, hvilket<br />
giver overraskende mange flere arbejdspladser. Visionen er at turismen<br />
skal tilføre området værdi uden at naturværdierne forringes. Der satses på<br />
rolig natur- og kulturturisme, der giver indsigt og bevægelse.<br />
s. 50 - 55<br />
Formidling, undervisning og forskning<br />
Roskilde og Lejre har formidling i verdensklasse på sine markante museer.<br />
På baggrund af arkæologi og forskning har Vikingeskibsmuseet eksperimenteret<br />
videnskabeligt med rekonstruktion af de gamle skibe. Oplevelsen<br />
af et kæmpe sejlende vikingeskib er betagende for alle. Roskilde er universitetsby<br />
med mange nationalparkrelevante fag. Koordineringen mellem<br />
netværksparterne er blevet styrket, og formidlingsstrukturen for en nationalpark<br />
er på plads fra dag ét. Der skal være mange undervisningstilbud<br />
ude i landskabet. s. 56 - 63<br />
Deltag i debatten<br />
Styregruppen og netværksparterne bag har arbejdet for nationalparksagen<br />
gennem seks år. Nu er nationalparkloven vedtaget og erfaringer indhøstet<br />
rundt om i landet og hos os selv. Styregruppen og de to kommunalbestyrelser<br />
fremlægger hermed et revideret forslag til nationalpark i området. Er<br />
du enig i forslaget og de uddybede visioner for de enkelte temaer? Der er<br />
rigtig mange måder at deltage i debatten på: guidede ture, møder, mails,<br />
opinionsundersøgelse, og ikke mindst på vor nye hjemmeside www.skjoldungelandet.<strong>dk</strong><br />
s. 64 - 65<br />
Arrangementer i landskabet<br />
Oplev udvalgte herligheder i nationalparken. Deltag i et af de rigtig mange<br />
arrangementer, hvor der også er forskellige muligheder for at give sin mening<br />
til kende. Der vil være mange flere arrangementer end de nævnte. Tilmeld<br />
dig derfor vort nyhedsbrev på www.skjoldungelandet.<strong>dk</strong>. s. 66 - 67<br />
Tak til arbejdsmarkedets feriefond og friluftsrådet for<br />
støtte til magasinet og arrangementerne i landskabet.<br />
Overblik<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
5
Om nationalparker<br />
Hvad er en nationalpark?<br />
Et kvalitetsstempel<br />
Et større og sammenhængende landskab<br />
kan få tildelt den fornemme<br />
status af nationalpark når området<br />
rummer natur- og landskabsværdier<br />
samt gerne kulturhistoriske værdier<br />
af national eller international betydning.<br />
En nationalpark kan også være<br />
marin, altså etableres f. eks. i et fjordlandskab<br />
med selve fjorden som en<br />
del af parken.<br />
Med en udpegning som nationalpark<br />
er der tale om et kvalitetsstempel,<br />
der viser, at det pågældende<br />
landskab er særlig værdifuldt og af<br />
national eller international betydning.<br />
Derfor tildeles der særlige statslige<br />
beløb til udvikling af værdierne, idet<br />
et af de vigtigste formål med en nationalpark<br />
er at sikre og bevare naturens<br />
kvalitet og mangfoldighed i<br />
området.<br />
Danmark var det sidste land i<br />
Europa, der indførte nationalparker. I<br />
international sammenhæng spænder<br />
begrebet nationalpark ret vidt. Det<br />
kan spænde fra enorme statsejede<br />
landskabs- og naturområder til ganske<br />
små privatejede lokaliteter med<br />
en bestemt vigtig historie. Landbrug<br />
og bymæssig bebyggelse kan indgå i<br />
nationalparker.<br />
I praksis bestemmer det enkelte<br />
land, hvordan det bruger begrebet.<br />
I dansk sammenhæng er der tale<br />
om en relativt rummelig udgave af<br />
nationalparkbegrebet. I sagens natur<br />
6 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
<strong>Nationalpark</strong>lovens<br />
kan der i en dansk park ikke indgå så formål er:<br />
kan der i en dansk park ikke indgå så<br />
meget vild natur, som man kan fi nde<br />
andre steder i verden - men det gør<br />
ikke vor natur mindre spændende og<br />
værdifuld. Meget af jorden vil i Dan-<br />
mark være privatejet, og lovgivnin- lovgivnin- lovgivninlovgivningen bygger på et bærende princip om<br />
frivillighed.<br />
En pengepose<br />
I en dansk nationalpark gælder helt<br />
den samme lovgivning og de samme<br />
regler som udenfor nationalparken.<br />
Alt dansk landskab og natur er<br />
grundigt reguleret gennem den omfattende<br />
lovgivning om planlægning,<br />
miljø, naturbeskyttelse, landbrug,<br />
veje, jagt og meget mere. Også EU’s<br />
direktiver er gældende, hvortil kommer<br />
kommunernes planlægning og<br />
administration af en stor del af samme<br />
lovgivning.<br />
En dansk nationalpark etableres<br />
og administreres juridisk set som en<br />
fond, som modtager et betydeligt årligt<br />
statstilskud. Kommunerne kan<br />
indskyde midler og ressourcer til<br />
arbejdet, og andre fonde, virksomheder<br />
og privatpersoner kan også<br />
donere beløb til nationalparkfonden.<br />
Fondens bestyrelse uddeler midler<br />
til natur- og landskabsformål i bred<br />
forstand i overensstemmelse med<br />
nationalparkplanen og dens målsætninger.<br />
• Skabe og sikre større sammenhængende<br />
naturområder og<br />
landskaber af national og in-<br />
ternational betydning.<br />
• Bevare og styrke naturens kvalitet<br />
og mangfoldighed.<br />
• Sikre kontinuitet og muligheder<br />
for fri dynamik i naturen.<br />
• Bevare og styrke de geologiske<br />
og landskabelige værdier.<br />
• Bevare og synliggøre de kulturhistoriske<br />
værdier og mangfoldigheden<br />
i kulturlandska-<br />
bet.<br />
• Understøtte forskning og undervisning<br />
i områdets værdier.<br />
• Fremme befolkningens muligheder<br />
for at bruge og opleve<br />
naturen og landskabet.<br />
• Styrke formidlingen af områdernes<br />
værdier og udvikling.<br />
• Understøtte en udvikling til<br />
gavn for lokalsamfundet, her<br />
under erhvervslivet, med re-<br />
spekt for beskyttelsesinteres<br />
serne, og styrke bevidstheden<br />
om områdernes værdier<br />
gennem inddragelse af befolk-<br />
ningen i nationalparkens etab-<br />
lering og udvikling.
Hvad er en nationalpark ikke ?<br />
Man skal ikke gå i folkedragt, tiden<br />
bliver ikke sat i stå, der kommer ikke<br />
en bus med turister hver time, der<br />
bliver ikke udlagt natur over det hele,<br />
området bliver ikke indhegnet,<br />
der bliver ikke udsat bjørne, og sagnet<br />
om Kong Skjold bliver ikke spillet<br />
i Lejre hver søndag.<br />
En nationalpark er ikke en myndighed,<br />
og den har ingen tvangsbeføjelser.<br />
En nationalpark er derimod et<br />
formaliseret og frivilligt interessefællesskab<br />
blandt de forskellige brugere<br />
af landskabet.<br />
<strong>Nationalpark</strong>planen kan ikke være<br />
i strid med f. eks. miljømålsloven,<br />
vandplaner, Natura 2000 planer,<br />
skovloven, regionale udviklingsplaner,<br />
kommuneplaner og lokalplaner<br />
samt råstofplaner.<br />
I det hele taget kan en nationalpark<br />
ikke agere i modstrid med nogen<br />
øvrig lovgivning. Det vil sige, at<br />
al regulering af fast ejendom, al færd-<br />
”<br />
Man skal ikke gå i<br />
folkedragt, og tiden<br />
bliver ikke sat i stå<br />
sel, alle miljø- og naturforhold osv.<br />
er underlagt landets love, og disse<br />
forvaltes fortsat af de myndigheder,<br />
Om nationalparker<br />
hvorunder de hører, dvs. primært<br />
kommuner, staten, fredningsmyndigheder<br />
m.fl . Myndighederne skal<br />
administrere disse love ens indenfor<br />
og udenfor nationalparken.<br />
En nationalpark kan ikke tvinge<br />
nogen lodsejer til noget. Men den<br />
kan tilbyde betaling for ønskede tiltag.<br />
Det hele bygger på frivillighed.<br />
Indenfor en nationalparks grænser<br />
er der således mulighed for at få tildelt<br />
penge til naturgenopretning, adgangsforanstaltninger,<br />
formidling og<br />
aktiviteter, der fremmer værdien og<br />
forståelsen for landskabet.<br />
Se hele nationalparkloven på<br />
www.skjoldungelandet.<strong>dk</strong><br />
Eskilsø med klosterruin<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
7
Om nationalparker<br />
En nationalparks organisering<br />
Freja og Odin viser vejen. Ved Galleri Gl. Lejre.<br />
<strong>Nationalpark</strong>en er formelt set en fond.<br />
Fonden ledes af en bestyrelse. Den nuværende styregruppe vil ved en nationalparkudpegning arbejde for, at<br />
bestyrelsen for nationalparken får en tilsvarende repræsentativ sammensætning.<br />
Der etableres et større repræsentantskab, et nationalparkråd, hvor alle større interessegrupper er<br />
repræsenterede.<br />
Der etableres et sekretariat, hvor der ansættes et mindre antal medarbejdere med de rette kompetencer indenfor<br />
planlægning og administration, natur- og landskabsforvaltning samt formidling indenfor natur, kulturhistorie og<br />
jordbrug. Der skal senere tages stilling til, hvor sekretariatet skal ligge.<br />
Takten skal holdes. Havhingsten.<br />
8 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011
Virkemidler i en nationalpark<br />
• En nationalpark kan alene fremme sine mål gennem oplysning (foldere, bøger, hjemmeside,<br />
foredrag, naturvejledning og guidede ture), gensidig inspiration især blandt de deltagende<br />
parter, samt gennem frivillige aftaler med lodsejere, hvori betaling kan indgå.<br />
Om nationalparker<br />
• Der udarbejdes en nationalparkplan. Her fastlægges de langsigtede visioner og målsætninger<br />
for naturværdierne og de kulturhistoriske værdier. Strategier og handlingsplan angives. I et<br />
kortbilag kan det eventuelt illustreres, hvor de mest og de mindst følsomme områder er, men<br />
det er ikke et krav i selve loven. En nationalparkplan er ikke en ny tematisk kommuneplan, og<br />
den kan ikke være i modstrid med kommune planer eller f. eks. fredninger og bestemmelser for<br />
Natura 2000 områder.<br />
• I en nationalparkplan formuleres ønsker om udviklingen (herunder genopretning og -pleje) af<br />
landskabets naturarealer, også i fjordens marine miljø. Der tages stilling til virkemidler i natur-<br />
og landskabsudviklingen, eksempelvis i form af fjernelse eller gennembrydning af sprednings-<br />
barrierer, afhjælpning af skønhedsspletter eller støjdæmpning. Endvidere formuleres princip-<br />
per for ønskede natur- og landskabsstier, udsigtspunkter m.v.<br />
• En nationalpark kan ikke agere i modstrid med den øvrige lovgivning. Vedrørende regulering<br />
af fast ejendom, færdsel, miljø- og naturforhold osv. er landets love fortsat gældende, og disse<br />
forvaltes uændret af de myndigheder, hvorunder de hører, dvs. primært kommuner og stat.<br />
Der forvaltes ens indenfor og udenfor nationalparken.<br />
• I korthed kan det siges, at en nationalpark juridisk set er en fond med en pose penge, som bestyrelsen<br />
kan uddele til natur- og landskabsformål i bred forstand i overensstemmelse med na-<br />
tionalparkplanen. Uddeling af midler til fysiske foranstaltninger vil kun ske efter aftale med<br />
lodsejere og evt. andre myndigheder.<br />
• Staten bidrager årligt med et større tilskud til nationalparkfonden. Private, andre offentlige<br />
instanser og andre fonde vil kunne bidrage, evt. med angivelse af ønsker eller forudsætninger<br />
for bidraget.<br />
• <strong>Nationalpark</strong>fonden kan tilbyde køb af jord. Det kan for eksempel være jord, som ikke er<br />
særligt interessant i landbrugsdriften, men som er mere interessant i natursammenhæng.<br />
<strong>Nationalpark</strong>fonden kan også medvirke ved jordfordeling og kompensationsjord til gavn for<br />
såvel landbrugsbedrift som naturønsker.<br />
• Lodsejere, som deltager i (eller viser interesse for at ville deltage i) nationalparkudviklingen i<br />
form af aftaler om naturområder, naturstrenge, natur- eller kulturruter, guidning, branding,<br />
produktudvikling, ideudvikling eller tilsvarende tilbydes deltagelse i relevante forsamlinger,<br />
foredrag, arrangementer og ekskursioner til andre nationalparker o. lign. Lodsejerne vælger<br />
repræsentation til nationalparkråd og/eller bestyrelse.<br />
• De deltagende lodsejere vil få adgang til at indgå i relevante netværk til fremme af særlige interesser.<br />
<strong>Nationalpark</strong>en er i det hele taget et stort netværk, netop af de parter, der har interes-<br />
ser i landskabet. Netværksdannelsen vil også kunne gå fra nationalpark til nationalpark, også i<br />
udlandet.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
9
Om nationalparker<br />
Danmarks nationalparker<br />
<strong>Nationalpark</strong> Thy blev åbnet af statsminister<br />
Anders Fogh Rasmussen i<br />
august 2008. Så fulgte <strong>Nationalpark</strong><br />
Mols Bjerge, som Dronning Margrethe<br />
indviede i august 2009. Og på en<br />
kold oktoberdag i 2010 indviede Prins<br />
Joachim <strong>Nationalpark</strong> Vadehavet,<br />
som med sine 1500 kvadratkilometer<br />
er en nationalpark i verdensklasse og<br />
større end de øvrige danske nationalparker<br />
tilsammen. Efter planen åbner<br />
<strong>Nationalpark</strong> Skjern Å i 2011 og <strong>Nationalpark</strong><br />
Kongernes Nordsjælland<br />
i 2012.<br />
Danmark var indtil 2008 det eneste<br />
større land i EU uden nationalparker.<br />
Men vi har masser af natur med store<br />
kvaliteter og udviklingsmuligheder.<br />
De fem nationalparker er alle helt<br />
oplagte, men fl ere lige så oplagte topkandidater,<br />
herunder Roskilde Fjord<br />
og Lejre- Hvalsøområdet, mangler<br />
endnu. <strong>Nationalpark</strong>erne kan få<br />
os til at rette blikket mere på vore<br />
10 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
hjemlige naturværdier og få turister<br />
fra nær og fjern til at få øje på fl ere<br />
af Danmarks kvaliteter. Ikke mindst<br />
den enestående og varierede danske<br />
kyst, der med sine godt 7500 km er<br />
lige så lang som Italiens. Meningen<br />
med nationalparker er naturbeskyt-<br />
Mandø i <strong>Nationalpark</strong> Vadehavet<br />
telse og markedsføring af storslået<br />
natur i skøn forening.<br />
Ude i verden er etablering af nationalparker<br />
en af de måder, man<br />
beskytter og markedsfører den store<br />
og vilde naturs mest storslåede herligheder<br />
på. Vi kan sagtens lave rigtige<br />
og fremragende nationalparker<br />
i Danmark på baggrund af den gældende<br />
nationalparklov.<br />
Arbejdet med nationalparker - og<br />
naturbeskyttelse i det hele taget - kræver,<br />
at borgere, politikere og grønne<br />
organisationer erkender, at naturbeskyttelse<br />
kræver store investeringer,<br />
og at man ikke kan gribe grundlæggende<br />
ind i den private ejendomsret<br />
uden at betale erstatning. Penge er<br />
vejen til mere og bedre natur.<br />
Du kan læse mere om de nye og<br />
kommende danske nationalparker i<br />
bogen Danmarks <strong>Nationalpark</strong>er af<br />
Michael Stoltze, forfatter og biolog.
Morænelandskab vest for Gl. Lejre<br />
Idéen om vor nationalpark<br />
opstod allerede i 1960´erne<br />
I Danmark har der gennem de sidste<br />
50 år været fremlagt en del forskellige<br />
forslag om udpegning af konkrete<br />
landskaber som natur- og nationalparker.<br />
Blandt andet på baggrund af analyser<br />
i Fredningsplanudvalgene i<br />
begyndelsen af 1960-erne blev der<br />
i 1970-erne gennemført nogle enorme<br />
landskabsfredninger af de store<br />
godser på Lejreegnen. Fredningerne<br />
blev gennemført ”med henblik på at<br />
skabe en stor naturpark nær hovedstaden”.<br />
Altså det, vi i dag vil kalde<br />
nationalpark.<br />
I 1984 udgav Fredningsstyrelsen<br />
en større analyse af Danmarks større<br />
nationale naturområder. Siden har<br />
Roskilde Amt udpeget hele det nu<br />
foreslåede område som ”særligt værdifuldt”.<br />
I 2003 udpegede miljøministeren<br />
Områdets afgrænsning<br />
De enorme fredninger på<br />
Lejreegnen blev gennemført<br />
”med henblik på at skabe en<br />
stor naturpark nær hovedstaden”.<br />
Altså det, vi i dag<br />
vil kalde nationalpark.<br />
et område som nationalparkpilotprojekt<br />
kaldet Roskilde Fjord. Det blev<br />
dengang taget af bordet på grund af<br />
indvendinger fra landbrugsside.<br />
I 2005 udarbejdede den nuværende<br />
styregruppe med støtte fra Friluftsrådet<br />
et forslag til <strong>Nationalpark</strong>.<br />
Siden 2009 har vi med støtte fra Feriefonden<br />
igangsat projekt <strong>Skjoldungelandet</strong>,<br />
som demonstrerer, hvad en<br />
nationalpark vil betyde.<br />
Fredningsplanudvalget Fredningsstyrelsen Miljøministeren Styregruppen<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
11
Områdes afgrænsning<br />
Områdets afgrænsning<br />
Valgt efter en sammenfattende vurdering<br />
Styregruppen har valgt at anbefale<br />
en afgrænsning, hvor landskabs-, natur-<br />
og historieværdierne er helt indlysende<br />
og sammenhængende. Det<br />
samme kunne dog også være gældende<br />
dersom for eksempel tilgrænsende<br />
Natura 2000 områder eller fredede<br />
områder ønskedes medtaget.<br />
Ved vurderingen af afgrænsningen<br />
har vi sammenholdt en lang række<br />
kort, registreringer og analyser af<br />
landskabets eksisterende kvaliteter.<br />
Det drejer sig bl.a. om følgende:<br />
Roskilde Amts (og tidligere<br />
statslige) analyser vedr.<br />
særligt værdifulde landskaber,<br />
allerede fredede<br />
områder, EU’s Natura<br />
2000-områder, vildtreservater,<br />
særligt værdifulde<br />
landbrugsområder, særligt<br />
følsomme landbrugsområder,<br />
beskyttede naturarealer,<br />
ådale og vådområder,<br />
fredede fortidsminder, kulturarvsarealer,kirkeomgivelsesarealer,<br />
områder med<br />
særlig koncentration af kulturhistoriske<br />
værdier, om-<br />
12 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Noget af Skovhøjlandet set fra Lerbjergtårnet, hvorfra der er udsigt over hele Sjælland<br />
råder af geologisk interesse, arealer i<br />
offentligt eje, samt barrierer i form af<br />
større byer, større veje og jernbaner.<br />
Disse analyser har vi sammenholdt<br />
med<br />
• Potentialerne for genopretning<br />
af naturværdier og biologiske<br />
spredningsruter,<br />
• Potentialerne for at kunne ”se”<br />
landskabet og at kunne komme<br />
rundt i det,<br />
• Potentialerne for fortællinger og<br />
oplevelser i landskabet.<br />
Vi har endvidere sammenholdt mulighederne<br />
med <strong>Nationalpark</strong>lovens formål,<br />
som ses på side 6.<br />
Efter en sammenfattende vurdering er<br />
Styregruppen for nationalparkprojektet<br />
kommet frem til at fremlægge den<br />
her viste afgrænsning, som rummer,<br />
hvad Styregruppen anser for<br />
det helt afgørende eller det<br />
essentielle i nationalparken:<br />
Et særdeles værdifuldt natur-<br />
og kulturhistorisk landskab,<br />
som i forvejen er fredet<br />
eller på anden måde fuldt<br />
beskyttet, og som er uden<br />
kritiske fysiske barrierer.<br />
Samtidigt er der i området<br />
spændende potentialer for<br />
langsigtet natur- og landskabsgenopretning,<br />
især<br />
indenfor de såkaldte spredningskorridorer,<br />
som fastlagt<br />
i kommuneplanerne.<br />
Langholm i Lejre Vig
Områdes afgrænsning<br />
<strong>Nationalpark</strong>området i tal<br />
Samlet areal 161 km2<br />
Natura 2000 områder 84 km2<br />
Fredede arealer 59 km2<br />
Skov, privat eller statslig 27 km2<br />
Beskyttetde naturarealer<br />
(§ 3- arealer) 15 km2<br />
Fjord, statsligt<br />
søterritorium 59 km2<br />
Ejendom i offentlig eje<br />
el. lign. (på land) 18 km2<br />
Kystlinje 97 km<br />
Beskyttede vandløb 68 km<br />
Beskyttede diger 156 km<br />
Spredningskorridorer 69 km2<br />
Særligt værdifuldt<br />
landskab (på land) 98 km2<br />
Områder med<br />
kulturhistorisk værdi 69 km2<br />
Kulturmiljøer 50 km2<br />
Fredede fortidsminder 140 stk.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
13
Områdes afgrænsning<br />
Fra Provstemarken ved Roskilde Domkirke<br />
Et afgørende valg<br />
Erfaringen fra de øvrige danske nationalparker<br />
er, at selve afgrænsningen<br />
af området er det måske vigtigste<br />
spørgsmål. Der er tale om et valg,<br />
som vil afgøre karakteren af den nationalpark,<br />
der ønskes.<br />
Som tidligere beskrevet har afgrænsningen<br />
derimod ikke noget<br />
med myndighedernes lovforvaltning<br />
at gøre, den er nemlig ens indenfor<br />
og udenfor afgrænsningen. Hovedforskellen<br />
er, at man indenfor afgrænsningen<br />
har muligheder for at<br />
få del i de økonomiske midler, som<br />
nationalparken råder over til diverse<br />
natur- og formidlingsprojekter, men<br />
kun efter fælles aftale.<br />
Afgrænsningen er et valg, som må<br />
træffes. Hvis man f. eks. afgrænsede<br />
området til (hele) Roskilde Fjord ville<br />
vægten ligge på fjordlandskaber, fug-<br />
Et svært valg<br />
Udenfor det foreslåede område ligger<br />
ganske mange andre særdeles værdifulde<br />
landskaber og biotoper, som<br />
kan medtages eller fravælges.<br />
Vi er åbne overfor forslag. Dog kan<br />
alt selvfølgelig ikke komme med, og<br />
det er vigtigt at defi nere en ”naturlig”<br />
grænse. Vi må så være glade for,<br />
at værdifulde lokaliteter også fi ndes<br />
14 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
lebeskyttelse, de marine værdier under<br />
vandet, samt bopladser, fi skeri og<br />
sejlads gennem årtusinder.<br />
Hvis man f. eks. afgrænsede området<br />
til de vældige gods- og skovlandskaber<br />
på Midtsjælland ville vægten<br />
kunne ligge på istidslandskabet,<br />
skovene, agerjorden og på godserne,<br />
som typisk gen-<br />
”<br />
nem tiderne har<br />
bevaret forskellige<br />
naturtyper<br />
af hensyn til forsyninger,<br />
jagt og<br />
fi skeri m.v.<br />
Hvis man f. eks.<br />
afgrænsede området til strækningen<br />
fra Gammel Lejre over Kattinge<br />
Vig til middelalderens Roskilde ville<br />
vægten ligge på det danske riges<br />
dannelseshistorie fra Skjoldungerne<br />
udenfor de danske nationalparker.<br />
Et særligt forhold er landets opdeling<br />
i kommunale grænser. Naturen<br />
har som oftest nogle andre grænser,<br />
f. eks. vandskel.<br />
Samfundet har suppleret med fysiske<br />
grænser i form af eksempelvis<br />
veje og jernbaner. Vi har søgt at tage<br />
hensyn til alle disse forhold i vort for-<br />
Alt kan selvfølgelig<br />
ikke komme med, og det<br />
er vigtigt at defi nere en<br />
”naturlig” grænse.<br />
til Danmarks første hovedstad, samt<br />
på samspillet mellem by og land.<br />
I vort forslag til afgrænsning medtager<br />
vi det bedste af disse landska<br />
ber, idet de for os udgør et samlet<br />
hele:<br />
Et gammelt landskab med kuperede<br />
moræneformationer over og<br />
under vandet,<br />
nu dækket af en<br />
imponerende variation<br />
af naturtyperelementer;<br />
fra Sjællands højeste<br />
top i syd til<br />
midt i Roskilde<br />
Fjord mod nord, hvor vikingeskibene<br />
blev fundet (en strækning på 30 km);<br />
fra Elverdamsådalen i vest til Roskilde<br />
Domkirke i øst, (en strækning på<br />
næsten 20 km).<br />
slag til afgrænsning, men med sagens<br />
forankring i Roskilde og Lejre kommuner<br />
gennem 6 år har vi valgt at angive<br />
den ydre grænse dér, hvor kommunegrænsen<br />
går, dog bortset fra i<br />
Roskilde Fjord, idet denne er statsligt<br />
søterritorium.<br />
Eskilsø er fredet og ejes af en naturfond.
Andre værdifulde lokaliteter<br />
Udenfor den foreslåede afgrænsning fi ndes andre værdifulde lokaliteter, som eventuelt<br />
vil kunne bringes i spil til overvejelse. Det handler om følgende:<br />
Skjoldenæsholmskovene med Sjællands højeste punkt Gyldenløveshøj samt Skjoldenæsholm<br />
Gods m.v. Indeholder fredede Natura 2000 områder. Ligger i Ringsted kommune.<br />
Elverdamsådalen i sin fulde udstrækning fra Bidstrupskovene til bunden af Isefjorden.<br />
Her fi ndes bl.a. Danmarks største forekomst af kildekalk. Elverdamsådalen gennemskæres<br />
af en række barrierer i form af jernbane og vejdæmninger, som hæmmer dyrs og menneskers<br />
fremkommelighed. En del ligger i Holbæk kommune.<br />
Ryegaard-området - det første gods, der blev landskabsfredet i 1970-erne med henblik<br />
på skabelse af en stor naturpark tæt på København. Godset rummer fantastiske landskaber,<br />
natur og kulturmiljøer, herunder urørt istidslandskab og urørt skov. På grund af<br />
geografi en ligger området noget adskilt fra resten af det foreslåede område. Området ligger<br />
i Lejre Kommune.<br />
Selsø Sø området, der er fredet og Natura 2000-område på grund af den smukke søs betydning<br />
for fuglelivet. Ligger i Frederikssund kommune. Landområdet hænger ikke så<br />
godt sammen med den foreslåede nationalparks landområde.<br />
Roskilde Fjord længere mod nord. Roskilde Fjord, der er statsligt søterritorium, udgør<br />
en biologisk helhed af stor værdi for især fuglelivet. Området er fuglebeskyttelsesområde.<br />
Hænger sammen med nationalparkens område via søterritoriet.<br />
Gundsømagle Sø. Vigtig fuglelokalitet, der ejes af Fugleværnsfonden. Hænger adgangsmæssigt<br />
ikke så godt sammen med den foreslåede nationalpark.<br />
Alle disse områder er særdeles værdifulde. De er imidlertid udeladt her enten fordi<br />
de kræver en ikke foretaget nærmere vurdering og stillingtagen i samråd med nabokommuner,<br />
eller fordi det kan diskuteres, om de har tilstrækkelig landskabelig eller adgangsmæssig<br />
sammenhæng med det foreslåede område, som i sig selv har en naturlig<br />
afgrænsning med en klar fortælling.<br />
Hvis der er ønske om det, indgår nationalparken gerne i dialog om disse områder, ligesom<br />
alle in<strong>dk</strong>omne bemærkninger og forslag om afgrænsningen vil blive vurderet nøje.<br />
Områdets afgrænsning<br />
Vild natur et stenkast fra Roskilde Havn. Kællingehaven.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
15
Natur og landskab<br />
Bognæs Storskov og Kattinge Vig<br />
Natur og landskab<br />
Natura 2000 udpegninger og Danmarks største landskabsfredninger<br />
I det foreslåede nationalparkområde<br />
er 84 km2 udpeget som internationale<br />
Natura 2000 områder. Det vil sige<br />
naturområder, der indeholder natur<br />
og dyreliv, der enten er sjældent, truet<br />
eller karakteristisk for EU-landene.<br />
Danmark er forpligtet til at værne særligt<br />
om disse sårbare områders værdier,<br />
hvilket derfor også kan stille visse<br />
krav til de omkringliggende oplande.<br />
En mosaik af landskabstyper<br />
Landskabet omkring Roskilde-<br />
Lejre indeholder i mosaikker en<br />
mangfoldighed af gamle og nyere<br />
landskabstyper samt en stor natur-<br />
og biodiversitet, som nationalparken<br />
ønsker at værne om. Der er de færreste<br />
steder i landet så stor landskabelig<br />
variation og kulturhistoriske værdier<br />
indenfor så koncentreret et område<br />
som her.<br />
16 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Natura 2000 områderne omfatter Roskilde<br />
Fjord samt områder i og syd for<br />
Hvalsø-skovene.<br />
Hele 59 km2 landskab er fredet<br />
på grund af særlige landskabelige<br />
værdier – både hvad angår natur og<br />
kulturmiljø. Roskilde-Lejre området<br />
byder hermed på Danmarks største<br />
sammenhængende fredede godslandskab.<br />
Formålet med fredningerne i<br />
Indenfor det samlede område ses<br />
væsentlige geologiske fænomener,<br />
der ganske synligt illustrerer landskabets<br />
dannelse under og efter sidste<br />
istid med afstrømningsdale, åse,<br />
dødishuller osv.<br />
Ved kystskrænterne kan man fl ere<br />
steder kigge lige ind i landskabets<br />
fortid og efterladenskaberne fra tidligere<br />
bosættelser.<br />
1970-erne var ”at skabe et stort sammenhængende<br />
naturområde tæt på<br />
hovedstaden”. Herudover er hele det<br />
foreslåede område registreret som<br />
særligt værdifuldt landskab, hvilket<br />
betyder at kommunerne i deres planlægning<br />
lader de landskabelige kvaliteter<br />
veje tungt i forbindelse med al<br />
fysisk planlægning, som derudover er<br />
reguleret af et større kompleks af love.<br />
Det danske morænelandskabs<br />
mangeartede naturtyper kan her opleves<br />
på tæt hold, sådan som disse<br />
biotoper tager sig ud – på godt og<br />
ondt – efter mange tusinde års pingpong<br />
mellem menneske og natur.<br />
Landskabet på Roskilde - Lejreegnen<br />
ligger midt på Sjælland, og kan opfattes<br />
som fem sammenvævede landskabstyper:
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Kornerup Å.<br />
17
Natur og landskab<br />
Fjordlandskabet<br />
Roskilde Fjord og Isefjorden er skabt i den sidste istid ved, at smeltevand<br />
har dannet et net af dale. Sten og jord, som blev bragt med<br />
af isen blev liggende da isen smeltede. Landskabet, der omgiver<br />
fjordene er karakteriseret af bølgende morænebakker vekslende<br />
med et kuperet dødislandskab og strandenge. De isolerede holme<br />
og øer gør fjorden til et yndet yngle- og rastested for en række<br />
vandfugle.<br />
Fjorden rækker på det nærmeste ind midt i Sjælland og giver en<br />
stor del af den sjællandske befolkning mulighed for at nyde denne<br />
særegne marine natur ganske tæt på deres hoveddør. Roskilde<br />
Fjord giver nationalparkområdet næsten 100 km kilometer kystlinje<br />
inde i landet!<br />
Godslandskabet<br />
Ledreborg, Lindholm, Sonnerupgård, Åstrup og Rye godser udgør<br />
Danmarks største sammenhængende fredede godslandskab. I dette<br />
findes en smuk landskabelig kombination af agerland, overdrev,<br />
kuperede skove, vådområder, lokale hengemte naturområder,<br />
hegn, gærder og en rigdom af fortidsminder. Dette godslandskab<br />
blev fredet i 1970-erne med henblik på ”skabelse af en større naturpark<br />
nær hovedstaden”, altså det, vi i dag vil kalde en nationalpark.<br />
Skovhøjlandet<br />
Midt på Sjælland ligger, i omkring 100 meters højde over havet, et<br />
stort og meget kuperet skovlandskab, der indeholder både skov,<br />
overdrev, eng, moser og søer. Mange steder er vandet så rent, at<br />
det kan drikkes direkte. Den særlige flora og fauna er baggrund<br />
for den store Natura 2000 udpegning begrundet i blandt andet den<br />
store vandsalamander, kalkrige og rene søer, overdrev, store bøge-<br />
og egeskove m.v.<br />
Agerlandet<br />
I forhold til sin størrelse er Danmark én af Europas største landbrugsnationer,<br />
og agerlandet har gennem 6000 år været, og er fortsat,<br />
en væsentlig del af vor natur- og kulturarv. De åbne sjællandske<br />
landbrugsarealer udgør en vigtig del af nationalparkens landskab,<br />
og her er en høj koncentration af fortidsminder.<br />
I agerlandet kan landbrugets historie aflæses, herunder udviklingen<br />
af landsbyerne, selveje, udskiftninger, husmandsbrug osv.,<br />
helt frem til vor egen tids strukturer i forandring.<br />
Bylandskabet<br />
Der er væsentligt mere natur og dyreliv i byerne end de fleste nok<br />
ved. Natur findes næsten overalt. De ældre bebyggelser er bogstaveligt<br />
bygget af det omkringliggende landskabs naturmaterialer.<br />
Det gamle Roskilde har med kirkerne, klostret, kommunen og<br />
gymnasiet bevaret ganske mange og store grønne områder i form<br />
af parker, marker og gamle haver med tilhørende dyre- og fugleliv.<br />
Fra fjorden går en grøn bræmme helt op til Roskilde Domkirke.<br />
De mange kilder, møller og damme fortæller historier om naturens<br />
udnyttelse i byen, og kirkerne og klostrene er en del af et<br />
religionens landskab.<br />
18 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011
VISION<br />
NATUR OG LANDSKAB<br />
Med en nationalpark vil vi opnå:<br />
Naturen beskyttes og plejes bedre<br />
Naturen bliver yderligere varieret og får mere plads<br />
Landskabet bliver flottere, mere markant og mere levende<br />
Mere konkret betyder det følgende:<br />
Eksisterende naturværdier værnes om gennem målrettet naturbeskyttelse og naturpleje.<br />
Der skabes flere og bedre sammenhænge mellem naturområder via grønne korridorer*<br />
og faunapassager*, så dyr og planter lettere kan spredes.<br />
Tilbagegang i biologisk mangfoldighed vendes til fremgang i området. Tilgroning og forurening<br />
modvirkes.<br />
Naturen bevares og forbedres samtidigt med, at grundlaget for langsigtet økonomi i jordbrugserhvervene<br />
sikres.<br />
Der ydes faglig rådgivning, og der kan ydes økonomisk støtte til initiativer fra lodsejere,<br />
der ønsker at vedligeholde eller skabe mere natur på deres jorder.<br />
I enighed med lodsejerne genetableres et antal gamle* naturområder og naturtyper, efter<br />
en vurdering af det pågældende steds historie og potentiale. Hermed illustreres natur- og<br />
landskabsudviklingens samspil med landbruget gennem tiderne.<br />
Dannelse af pasningslaug eller høslætlaug, der for eksempel passer særlige naturområder,<br />
understøttes. Tilsvarende vil nationalparken understøtte, at frivilligt arbejde med naturpasning<br />
m.v. forankres i lokalområderne.<br />
Unødige skønhedspletter* i landskabet undgås så vidt muligt.<br />
* se infobokse på de følgende sider<br />
Er du enig i visionen? Deltag i debatten, se side 64.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
19
Natur og landskab ...<br />
Natura 2000 områder<br />
Natura 2000 er betegnelsen for et<br />
netværk af beskyttede naturområder<br />
i EU. Områderne skal bevare og beskytte<br />
naturtyper og vilde dyre- og<br />
plantearter, som er sjældne, truede<br />
eller karakteristiske for EU-landene.<br />
§ 3-områder<br />
Søer på over 100 kvadratmeter samt<br />
moser, strandenge, ferske enge og<br />
overdrev, der tilsammen eller i forbindelse<br />
med beskyttede søer udgør<br />
mere end 2.500 kvadratmeter, er alle<br />
omfattet af naturbeskyttelseslovens<br />
paragraf 3 og kaldes samlet for §<br />
3-områder. Formålet med paragraffen<br />
er, at de omfattede områder beskyttes<br />
mod ændringer i deres naturtilstand.<br />
*Unødige skønhedspletter i landskabet<br />
Virkningen af store eller små landskabelige skønhedspletter kan mindskes ved<br />
hensyntagende placering og udformning samt ved materialevalg, beplantning<br />
m.v., som kan sløre bygninger og anlæg, der kan vurderes ikke at klæde landskabet<br />
og dets historie.<br />
Højspændingsmaster og ledninger kan lægges i jorden. Støjdæmpning på og<br />
langs motorvej og jernbane kan foretages.<br />
<strong>Nationalpark</strong>en kan sammen med kommuner og interessegrupper udarbejde<br />
vejledninger om mulighederne for at undgå unødige skønhedspletter.<br />
20 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
*Spredningskorridorer<br />
Kortet viser spredningskooridorer i<br />
henhold til kommuneplanerne.<br />
En faunapassage er et anlæg, der<br />
sørger for, at små og store dyr kan<br />
passere fysiske barrierer i landskabet,<br />
såsom jernbaner, veje mv. uden<br />
at komme til skade. Der er som oftest<br />
tale om tunneller eller broer, hvor tog<br />
og biler kører oppe og dyrene kan<br />
passere nedenunder.<br />
En grøn korridor er en naturforbindelse<br />
mellem to naturområder, som<br />
øger dyr og planters spredningsmuligheder<br />
i landskabet. Det kan eksempelvis<br />
bestå af dyrkningsfri bræmmer<br />
langs hegn, diger, åer og stier, der<br />
fungerer som ”naturstrenge” eller<br />
vildtremiser og våde områder, der<br />
fungerer som ”trædesten” i det åbne<br />
land.<br />
Velfungerende faunapassage. Motorvejsbroen over Lejre Ådal.
Lysninger i skovhøjlandet<br />
Et særkende for Bidstrup-skovene<br />
er de mange lysninger. Her er bevaret<br />
små marker, enge og åbne moser,<br />
hvilket er med til at gøre det spændende<br />
at færdes rundt i det store sammenhængende<br />
skovområde.<br />
Omkring Valdemarsvejen, der gennemskærer<br />
skoven, ligger en lang<br />
række unikke skovenge og moser,<br />
der giver mulighed for en helt speciel<br />
fl ora og fauna.<br />
Kildeengen ved Ravnsholte Skovfogedsted<br />
er en ældgammel høeng.<br />
Her er tidligere blevet høstet hø med<br />
maskine, men i 2011 genoptages den<br />
klassiske driftsmetode, hvor høet, til<br />
gavn for engblommer, orkideer og<br />
engens sjældne perlemorssommerfugle,<br />
bliver slået med le.<br />
Leverurt og vibefedt<br />
Nordøst for Kildeengen ligger den<br />
tidligere høeng Smuldmosen. Efter<br />
2. Verdenskrig afskrabede man tørven<br />
og efterlod en overfl ade, der er<br />
vanddækket i perioder i vinterhalvåret.<br />
Besøger du Smuldmosen en lun<br />
forsommeraften vil du ved selvsyn<br />
kunne opleve den rige variation i livet<br />
her.<br />
Du kan se to forskellige arter af kødædende<br />
planter, soldug og vibefedt,<br />
voksende mellem leverurt og vild<br />
hør, svalekliren fl yver sin fi ne sangfl<br />
ugt og ind i mellem istemmer det<br />
tusindtallige kor af grønne frøer deres<br />
’sang’ når de forsøger at overgå<br />
hinanden i lyd.<br />
På gyngende grund i skoven<br />
Mellem Kildeengen og Smuldmosen<br />
ligger Hjortesø godt gemt bag et<br />
bælte af elletræer. Yderst mod søen<br />
fi ndes rester af en gyngende hængesæk,<br />
der for hundrede år siden rummede<br />
et mylder af sjældne blomster.<br />
Ændret vandstand, ophør af skovgræsning<br />
og tilførsel af næringsstoffer<br />
er desværre skyld i, at næsten<br />
alt det sjove er væk, men vover man<br />
sig ud til kanten af Hjortesø, vil man<br />
opdage, at man går på et gyngende<br />
tæppe af tørvemosser og rodstængler<br />
fra tagrør.<br />
Nordvest for Kildeengen ligger<br />
Palmelyng - en gammel og næsten<br />
helt bortgravet højmose. Den blev<br />
allerede i 1880’erne grøftet og ryddet<br />
for sit lyngtæppe, så man kunne<br />
komme til tørven nedenunder. Pal-<br />
melyng er nu ganske tør med masser<br />
af blåbær samt fugtige grøfter, fyldt<br />
med forskellige arter af tørvemos,<br />
der suger vand som en svamp. Finder<br />
man ned i mosen, der ligger godt<br />
gemt, føler man sig ganske isoleret<br />
fra omverdenen.<br />
Flere lysninger på vej<br />
...vidste du det?<br />
Smuldmosen i Ravnsholte Skov<br />
Tidligere husede skovene fl ere åbne<br />
områder, og der genskabes gradvist<br />
fl ere. Ikke langt fra Smuldmosen<br />
kan du f. eks. fi nde Hvidelyng og Bol<br />
Bagers mose. Det var for få år siden<br />
granbevoksede områder, men er nu<br />
ved at udvikle sig til spændende moseområder<br />
til gavn for naturen og til<br />
glæde for os der besøger skoven.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
21
Natur og landskab...<br />
Langt ude på overdrevet<br />
Ved Særløse ligger Særløse Overdrev<br />
- et stort fredet område med mange<br />
smukke naturtyper.<br />
Centralt ligger et stort græsland,<br />
der fra at være en artsfattig græsmark<br />
har udviklet sig til at indeholde rig<br />
natur med orkidéer og sommerfugle.<br />
Frem til 1960 var arealet en dyrket<br />
mark, men årligt høslæt har gradvist<br />
givet plads til en mere nøjsom fl ora,<br />
der ellers kan have svært ved at overleve<br />
andre steder.<br />
Mod nordøst ligger et gammelt<br />
kuperet overdrev, hvor kreaturer i<br />
århundreder har græsset uafbrudt.<br />
Overdrevet byder blandt andet på<br />
22 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
en skovklædt kløft, gennemløbet af<br />
en bæk, småmoser, gamle egetræer,<br />
tætte slåenkrat samt forbidte tjørne<br />
og vildæbler.<br />
Mod sydvest ligger Bøllesø - en<br />
klarvandet tørvegrav omkranset af<br />
birkeskov. I Bøllesø, der før forrige<br />
århundredes tørvegravning var en<br />
højmose, vokser den insektædende<br />
vandplante blærerod, og her fi ndes<br />
også de blodsugende lægeigler.<br />
Særløse Overdrev viser tydeligt,<br />
hvordan menneskets udnyttelse har<br />
resulteret i forskellig og meget værdifuld<br />
natur. Overdrevet er i privat eje,<br />
men der er offentlig adgang.<br />
*Gamle naturtyper?<br />
Tidligere fandtes der i Roskilde/<br />
Lejre-området en lang række af<br />
naturtyper, der i dag er sjældne.<br />
Det kan være for eksempel<br />
græsningsskov, overdrev og<br />
høslæt-enge. Mange af disse naturtyper<br />
er afhængige af særlige<br />
former for skov- eller landbrugsdrift<br />
som ikke længere bliver<br />
anvendt, enten fordi det ikke er<br />
rentabelt eller på grund af ændringer<br />
i lovgivningen.<br />
De gamle naturtyper er levested<br />
for mange af Danmarks truede<br />
planter, dyr og insekter. <strong>Nationalpark</strong>en<br />
støtter, afhængig af<br />
stedets historie og potentiale,<br />
genetableringen af disse gamle<br />
naturtyper. Hermed styrkes formidlingen<br />
om landbrugets og<br />
naturens samspil gennem tiderne<br />
samtidig med at naturindholdet<br />
i Roskilde- Lejreområdet forbedres.<br />
Særløse Overdrev. I indstikket ses Hedelyng.
Svalerod Rundfinnet radeløv Kær-Fnokurt Bulmeurt<br />
Bolund – en forunderlig naturperle<br />
I Roskilde Fjord nord for Risø ligger<br />
den markante halvø Bolund, der allerede<br />
i 1941 blev fredet på grund af<br />
de af geologiske, landskabelige og<br />
botaniske værdier. Bolund består af<br />
en flad bakke længst ude i fjorden, et<br />
smalt drag, der fører derud, og brede<br />
Speciel plante ved Roskilde Fjord<br />
Svalerod er en plante på omkring ½<br />
meters højde med små, hvide blomster,<br />
og ret store, aflange og mørkegrønne<br />
blade, placeret overfor<br />
hinanden på stængelen.<br />
Den gror især på kystskrænter og i<br />
klippeterræn på Bornholms kyst, og<br />
er generelt temmelig sjælden her i<br />
landet. Den findes dog en del steder<br />
omkring Roskilde Fjord, bl.a. på Bognæs.<br />
Her står den typisk i kanten af<br />
skovbrynene ud mod kysten.<br />
Bestøvningsbiologien er interessant,<br />
idet blomsten fæstner en klemme<br />
strandenge ind mod landevejen.<br />
Bakken er et geologisk interessant<br />
spor fra sidste istid. På de syd- og<br />
vestlige brinker ud mod fjorden, ses<br />
det øverste muldlag skarpt afgrænset<br />
mod istidsaflejringerne nedenunder.<br />
Mod nord og øst er der græsklædte<br />
med to støvkøller på de<br />
besøgende insekter, som<br />
derved bliver ført videre<br />
til bestøvning af næste<br />
blomst. Frugtkapslerne er<br />
flere cm lange bælgkapsler,<br />
som ved modenhed<br />
åbner sig, så de modne<br />
frø med deres frøuld kan<br />
komme ud og spredes.<br />
Plantens navn stammer<br />
fra de modne, åbnede frøkapslers lighed<br />
med svalevinger, i kombination<br />
med plantens kraftige rod. Roden<br />
...vidste du det?<br />
skrænter med blandt andet kodrivere<br />
og sjældne potentil-arter. På strandvoldene<br />
neden for bakken finder man<br />
desuden, udover de mere almindelige<br />
arter, også den kendte giftplante<br />
Bulmeurt.<br />
Strandengen ind mod land, hvor<br />
den sjældne Kær-Fnokurt med sine<br />
mange gule kurve og senere snehvide<br />
frøuld gror, bliver i sommerhalvåret<br />
græsset af kvæg. Græsningen er<br />
vigtig for at opretholde engtilstanden,<br />
der ellers hurtigt ville gro til.<br />
Sidst på sommeren er de højere dele<br />
af engen fuld af champignon, parasolhat<br />
og flere arter af vokshatte. Den<br />
sidste gruppe er indikator for gammelt,<br />
urørt græsningsland.<br />
Ind mod Frederiksborgvej er der<br />
et stengærde. Mellem stenene er<br />
der skjulested for firben og her gror<br />
også en lille sjældenhed, den lille<br />
bregne Rundfinnet Radeløv. Der er<br />
ikke mange eksemplarer, men arten<br />
har lykkeligvis holdt sig på stedet i<br />
mange årtier.<br />
blev tidligere anvendt som lægemiddel<br />
mod giftige dyrs bid og mod smitsomme<br />
sygdomme.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
23
Natur og landskab...<br />
Rørmosen og<br />
Sortesti<br />
Rørmosen syd for Boserup Skov er<br />
en sumpskov med især birk, el, ask og<br />
eg. En del træer har mange stammer,<br />
nogle steder fordi de tidligere har været<br />
skåret ned – stævnet - mens der<br />
andre steder har været græsset inde i<br />
skoven, og træerne er blevet bidt ned<br />
af de græssende dyr.<br />
Den våde, kalkrige bund i den<br />
sumpede skov er i dag levested for<br />
mange dyre- og plantearter, bl.a. den<br />
fredede orkide ægbladet fliglæbe. En<br />
enkelt gammel skoveng, der er lidt<br />
tørrere end resten af skoven, er ikke<br />
groet helt til endnu, og med den rette<br />
pleje kan den blive meget værdifuld<br />
for dagsommerfugle. Fuglelivet i<br />
Rørmosen omfatter de mest almindelige<br />
vand- og mosefugle, og især<br />
er mosen kendt for en stor bestand af<br />
nattergal.<br />
Sortesti, der fører til Boserup<br />
Knallerter og bobler i mosen<br />
I nor<strong>dk</strong>anten af Svogerslev ligger den langstrakte mose<br />
Dømmesmose. Mosen er vanddækket det meste af<br />
året, og er et af de bedste levesteder omkring Roskilde for<br />
spidssnudet og butsnudet frø.<br />
I starten af april når frøerne yngler, kan man i Dømmesmose<br />
opleve hundreder af frøer lægge æg på det lave<br />
vand. Er man heldig kan man på nært hold se de flotte<br />
hanner af spidssnudet frø, som bliver skinnende blå un-<br />
24 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Skov, snitter Rørmosen. Går man ad<br />
stien i maj om aftenen eller i den årle<br />
morgen kan man møde mange roskildensere,<br />
der er ude for at høre den<br />
imponerende sang fra nattergalen.<br />
Skjoldungestien har en forgrening<br />
fra Sortesti over Skyttemarken til<br />
Dømmeshøj og Dømmesmose.<br />
der brunst. Man kan høre frøernes karakteristiske, men<br />
ikke særlig højlydte kvækken. Spidssnudet frø lyder som<br />
bobler der stiger op af vandet, mens butsnudet frø snarere<br />
lyder som fjern knallertlarm.<br />
Lidt nordøst for Dømmesmose ligger den store og velbevarede<br />
bronzealderhøj Dømmeshøj. Gravhøjen er temmelig<br />
tilgroet med buske og træer, men ligger flot i landskabet<br />
og har en fin udsigt til Roskilde Domkirke.
Himmel og havørn<br />
I mange år har man om vinteren kunne se havørne<br />
ved Roskilde Fjord.<br />
De sidste to vintre, hvor fjorden har været<br />
frosset til, op til 10 – 12 havørne omkring en<br />
stor våge ved Eskilsø. Her har der været let<br />
tilgængelig føde i form af afkræftede svømmefugle<br />
og ådsler.<br />
I 2006 begyndte et havørne-par at bygge<br />
rede på Bognæs, og Lejre Kommune, Skov-<br />
og Naturstyrelsen, lodsejeren og Dansk<br />
Ornitologisk Forening samarbejdede om<br />
etablering af en beskyttelseszone, for at<br />
give den sky fugl de bedste muligheder<br />
for at yngle. Bortset fra et enkelt år er<br />
der siden kommet 2 unger på vingerne<br />
hver sommer.<br />
Den første rede var meget publikumsvenlig,<br />
idet det med en god<br />
kikkert var muligt at se ørnene og<br />
deres unger fra Roskilde Fjord og<br />
Veddelev. I 2010 byggede ørnene en<br />
ny rede, som det desværre ikke er<br />
muligt at se, men i forårs- og sommermåneder<br />
er det stadig muligt<br />
at følge havørnene, når de fanger<br />
hornfisk og blishøns på vandet<br />
eller henter skarvunger i kolonien<br />
på Askehoved.<br />
Sort måne<br />
Store Kattinge Sø er i vinterhalvåret<br />
en af Nordeuropas største rastepladser<br />
for Troldænder. Ænderne<br />
kommer trækkende fra Nordskandinavien<br />
og Rusland for at overvintre i<br />
det isfrie område, og når der er flest,<br />
er omkring 3% af den nordvesteuropæiske<br />
trækrutes troldænder samlede<br />
i søen.<br />
I dagtimerne hviler de bare på<br />
søen, men cirka en time efter solnedgang<br />
letter hele flokken for at trække<br />
ud på fjorden for at søge føde. Det<br />
er et betagende syn at se omkring<br />
20.000 Troldænder lave ”sort måne”.<br />
Radarundersøgelser har vist, at<br />
ænderne dykker efter blåmuslinger<br />
og andre bunddyr hele<br />
vejen fra Kattinge til Jyllinge<br />
inden de ved solopgang<br />
kommer tilbage til søen. I<br />
marts-april vender de tilbage<br />
til ynglepladserne i<br />
nord, men der findes dog<br />
også en lille ynglebestand<br />
i fjorden.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
...vidste du det?<br />
210 cm.<br />
170 cm.<br />
25
Kultur og Rigshistorie<br />
Roskilde Domkirke i Danmarks første hovedstad.<br />
Kulturmiljø og rigshistorie<br />
Riget samles her<br />
Ifølge sagn og krøniker blev Danmark<br />
samlet fra Lejre: først med den mytiske<br />
Kong Skjold (søn af Odin) og efter<br />
ham hele Skjoldungeslægten, med<br />
navnkundige konger som for eksempel<br />
Rolf Krake, Roar, Frode Fredegod<br />
og Harald Hildetand. Ofte kaldes Lejre<br />
således for ”Danmarks vugge”.<br />
Sagnene, fortællingerne og de gamle<br />
verdensbilleder har på grund af<br />
de mange arkæologiske fund og udgravninger<br />
i Lejre over de sidste årtier<br />
fået fornyet opmærksomhed. De<br />
arkæologiske resultater har en overraskende<br />
overensstemmelse med de<br />
gamle sagns og krønikers fortælling<br />
om, at en stor kongemagt har haft sin<br />
base (”lejr”) her.<br />
Der er med udgravningerne bragt<br />
”syn for sagn” om, at en kongemagt<br />
har holdt til her gennem 500 år, hvilket<br />
kan placere Lejre som det betyde-<br />
26 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
ligste magtcentrum i oldtiden.<br />
Fra en position midt på Sjælland<br />
har der fra dette område altid været<br />
nem adgang til havet via de lange<br />
fjorde. Der har naturligvis også været<br />
ruter over land mod alle verdenshjørner.<br />
Vikingekongen Harald Blåtand opgiver<br />
det kortvarige kongesæde i Jelling,<br />
og vælger omkring år 980 nær<br />
det 500-årige kongesæde i Lejre at<br />
etablere Danmarks første egentlige<br />
hovedstad i Roskilde, og byen opkaldes<br />
efter den navnkundige Lejrekonge<br />
Roar.<br />
Den europæiske storby Roskilde<br />
(dengang mange gange større end<br />
London) blev anlagt som fælles<br />
magtbase for konge og kirke. Herfra<br />
opbyggedes det kristne rige og<br />
herfra trak man i trådene til byer og<br />
territorier over store dele af Europa.<br />
København blev næste kongelige hovedstad<br />
450 år senere.<br />
Med Domkirken på Verdensarvlisten,<br />
de verdensberømte vikingeskibe<br />
på Roskilde Fjord, med kongemagt<br />
i Lejre i oldtiden og i Roskilde<br />
i middelalderen ligger det foreslåede<br />
nationalparkområde helt centralt i<br />
den danske rigshistorie.<br />
Et overfl ødighedshorn<br />
af kulturhistorie<br />
Den danske landskabs kulturhistorie<br />
fra stenalder til nutid fi ndes næppe<br />
mere koncentreret og bedre repræsenteret<br />
end i landskabet på Lejre- og<br />
Roskildeegnen. Hvert årtusinde og<br />
hvert århundrede har her efterladt<br />
sig synlige minder i et sandt overfl<br />
ødighedshorn. Området fortæller i<br />
et koncentrat historien om den danske<br />
kulturhistorie. Jægerstenalderens
Skjoldungernes land<br />
Ifølge sagnene boede den første danske<br />
kongeslægt, Skjoldungerne, i Lejre.<br />
Ved Gl. Lejre ses denne skibssætning,<br />
og otte store haller er udgravet i området...<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
27
Kultur og Rigshistorie<br />
køkkenmøddinger fulde af østers- og<br />
muslingskaller og redskaber af hjortetak,<br />
fl int og ben. Bondestenalderens<br />
dysse- og jættestuer. Bronzealderfolkets<br />
stolte gravmæler: kæmpehøjene.<br />
Jernalderens og vikingetidens gravhøje,<br />
skibssætninger, vikingeskibe,<br />
kongehaller, gårde, smykker og våben<br />
nærmest vælter op af jorden i<br />
Lejre- og Roskildeområdet i disse år.<br />
Land og by skabes af<br />
naturens ressorcer<br />
Dette landskab har nu været befolket<br />
og udnyttet af mennesker i 12000<br />
år. Naturens rigdomme har været<br />
brugt til jagt lige så længe og til agerbrug<br />
gennem 6000 år. Ligesom landets<br />
værdier har været afgørende har<br />
også vandet har haft essentiel betydning<br />
her: som drikkevand, til overrisling,<br />
som forrådskammer, som kraftkilde<br />
og som trafi kvej.<br />
Menneskene har bogstaveligt levet<br />
af landskabets ressourcer, de har udnyttet<br />
alle naturens kræfter, og de har<br />
28 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
reelt ”bygget landet” af landskabet.<br />
Eksempelvis er Roskilde Domkirke<br />
en del af landskabet – gravet op, bearbejdet<br />
og sat sammen på en særdeles<br />
kunstnerisk og majestætisk måde.<br />
Domkirken, landsbykirkerne, og al<br />
anden bebyggelse vidner om generationers<br />
vid og kunnen, og viser samspillet<br />
mellem ånd og hånd.<br />
Det, vi i dag typisk opfatter som<br />
natur (skov, overdrev, vådområder<br />
osv.) er i vidt omfang opstået eller<br />
bevaret i et samspil mellem natur og<br />
menneske. I dette samspil har mennesket<br />
nu magten. Det forpligter.<br />
Samfundsudviklingen<br />
kan ses i landskabet<br />
I Roskilde- og Lejreområdet kan det<br />
fortælles, hvordan adelen udvikledes.<br />
Godserne og hovedgårdene fi ndes<br />
stadig – nogle har været der siden<br />
middelalderen, andre har kun voldstederne<br />
tilbage som minde. Middelalderens<br />
landsbymønster og de fl este<br />
af ejendomsskellene fra udskiftnin-<br />
Ledreborg Slot opført i 1740-45 af Lensgreve J. L. Holstein-Ledreborg.<br />
gen sidst i 1700tallet kan direkte ses<br />
i landskabet som store hegn og gærder.<br />
Husmændenes fremkomst, andelsbevægelsen,<br />
forsamlingshusene,<br />
idrætsbevægelsen osv. har også alt<br />
sammen sat synlige spor i landskabet,<br />
ligesom sidenhen den nyere tids<br />
infrastrukturer, boformer osv. Området<br />
rummer en halv snes velbevarede<br />
og levende landsbyer, som kan spille<br />
en aktiv rolle i nationalparken.<br />
Samfundet og menneskelivet har<br />
altid været afhængigt af naturen og<br />
klimaet i en gensidig påvirkning. I<br />
moderne tid er menneskets påvirkning<br />
på natur, landskab, miljø og<br />
klima af mere kritisk betydning end<br />
tidligere. Dette må vi erkende, og i<br />
denne nationalpark vil vi sætte et<br />
specielt fokus på historierne om den<br />
menneskepåvirkede natur og kulturlandskabet,<br />
og påtage os vort nutidige<br />
ansvar for fremtiden.
VISION<br />
Mere konkret betyder det følgende:<br />
Befolkningen kender de væsentligste dele af deres landskabs kulturhistorie, opsøger<br />
og oplever den, er stolte af den, og ønsker at bidrage til dens bevaring og pasning.<br />
Udvalgte kulturspor* og fortidsminder* beskyttes, bevares og plejes så de er synlige<br />
og kan ”forstås”. For eksempel gror gravhøje og gamle diger til, hvis ikke der gøres<br />
en fortløbende indsats.<br />
Flere fredede fortidsminder gøres tilgængelige, f. eks. blot ad simple spor i landskabet.<br />
Til visse fortidsminder kan det af forskellige grunde, herunder beskyttelseshensyn, være<br />
ønskeligt ikke at give sådan adgang.<br />
Initiativer fra lodsejere, der ønsker at fremvise kulturarv på deres ejendom, støttes.<br />
De store kulturhistoriske fortællinger bliver formidlet gennem undervisning på skolerne,<br />
bogudgivelser, på nationalparkens hjemmeside, ved foredrag, i foldere, på kort, via<br />
mobiltelefoner, m.v.<br />
De lokale kulturhistoriske fortællinger i det nære landskab bliver formidlet<br />
tilsvarende, ikke mindst gennem lokale guider, der bor på<br />
stedet og som kender landskabet ud og ind.<br />
* se infobokse på de følgende sider.<br />
KULTUR OG RIGSHISTORIE<br />
Med en nationalpark vil vi opnå:<br />
Værdifulde kulturmiljøer og kulturspor fra stenalder til nutid<br />
værdsættes og beskyttes.<br />
Kulturhistorie, rigshistorie og lokalhistorie synliggøres<br />
og formidles i et nutidigt perspektiv.<br />
Er du enig i visionen? Deltag i debatten, se side 64.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
29
Kultur og Rigshistorie...<br />
Oldtidskæmpehøje<br />
1000 år før pyramiderne<br />
Af Danmarks oprindeligt mere<br />
end 100.000 oldtidsgrave, hvoraf<br />
ca 10.000 endnu er synlige,<br />
er over 400 beliggende omkring<br />
Roskilde Fjord og de omliggende<br />
sjællandske landskaber. Af disse<br />
er ca. 50 fra stenalderen mens de<br />
øvrige høje er fra bronzealderen<br />
og enkelte fra jernalder og vikingetid.<br />
De fl este stenalderhøje henligger<br />
som dysser, men der er også<br />
en del jættestuer. En af Danmarks<br />
bedst bevarede jættestuer er den<br />
imponerende Øm Jættestue, som<br />
er 5000 år gammel og dermed<br />
1000 år ældre end de ægyptiske<br />
pyramider.<br />
Af bronzealderhøjene ligger<br />
mange på bakketoppe med vid<br />
udsigt til minde om de stormænd,<br />
som boede i det frugtbare<br />
landskab for omkring 3.500 år<br />
siden.<br />
30 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Dødsskibet i<br />
Gl. Lejre<br />
På den sydvendte spids af et gruset<br />
højdedrag mellem Lejre Å og<br />
Kornerup Å ligger resterne af en<br />
ca. 80 m langs skibssætning fra<br />
vikingetiden. Skibssætninger var<br />
i vikingetiden symbol på rejsen<br />
fra livet til døden, og en vikingegravplads<br />
er da også fundet under<br />
græsmarkens overfl ade.<br />
For få hundrede år siden havde<br />
skibssætningen selskab af tilsvarende<br />
monumenter, men i 1700-<br />
og 1800-tallet blev talrige skibssætninger,<br />
dysser og jættestuer<br />
plyndret for deres store sten, der<br />
kunne anvendes som vejfyld eller<br />
til stenbroer.<br />
Skibssætningerne i Lejre led<br />
samme skæbne, og er alle på<br />
nær en enkelt væk i dag. Den<br />
blev reddet i sidste øjeblik af lokale<br />
borgere, der dannede en forening,<br />
som købte markstykket og<br />
fi k det og skibssætningen fredet<br />
for eftertiden.<br />
I maj 2011 foretages yderligere<br />
undersøgelser ved skibssætningen.<br />
Ved såkaldte magnetometriske<br />
målinger betalt af <strong>Skjoldungelandet</strong><br />
forventer Roskilde<br />
Museum at få nye indicier om de<br />
tidligere skibssætninger i området.<br />
Gude- og kongesæde<br />
Inden Danmark blev kristnet og<br />
Roskilde blev centrum for det<br />
kristne kongerige, var Gl. Lejre<br />
et vigtigt omdrejningspunkt.<br />
Sagn og myter fra jernalderen<br />
knytter Skjoldungeslægtens berømte<br />
konger til stedet og fra<br />
400-tallet og knap 600 år frem<br />
var Gl. Lejre både kongesæde og<br />
kultsted.<br />
Gl. Lejres historiske vigtighed<br />
bekræftes af de fund, der gøres<br />
på stedet. I de seneste 25 år har<br />
arkæologiske udgravninger vist,<br />
at der har ligget monumentale<br />
haller og talrige større og mindre<br />
huse langs den nuværende<br />
landsbys vestlige u<strong>dk</strong>ant.<br />
På den modsatte side af landsbyen<br />
ligger gravhøjen Grydehøj<br />
fra ca. år 600, en gravplads fra<br />
900-tallet, og tidligere har her<br />
stået fl ere skibssætninger fra vikingetiden,<br />
hvoraf der nu kun er<br />
en del af en enkelt tilbage.<br />
I 2009 dukkede der i forbindelse<br />
med en udgravning en<br />
lille sølvfi gur op. Sølvfi guren<br />
forestiller kongernes gud og gudernes<br />
konge Odin, siddende på<br />
sin trone med ravnene Hugin<br />
og Munin, der bringer nyt fra<br />
alle verdens hjørner. Det er første<br />
gang nogensinde en fi gur af<br />
Odin er fundet - tidligere kendte<br />
vi ham kun fra sagnhistorien!
Roskilde Domkirkes karakteristiske<br />
profil er kendt af de fleste danskere,<br />
og kirken kan ses fra alle verdenshjørner.<br />
I snart 800 år har Domkirken haft<br />
en markant plads i Danmarks historie,<br />
først som hove<strong>dk</strong>irke for Danmarks<br />
mægtigste bispestol, siden<br />
som kongelig begravelseskirke.<br />
Biskop Absalon tog omkring<br />
1170 initiativ til at opføre en<br />
domkirke i teglsten på stedet.<br />
Teglsten var datidens moderne<br />
byggemateriale og<br />
byggestilen var i begyndelsen romansk,<br />
men blev snart ændret til<br />
det store nybrud i arkitekturen, gotikken.<br />
Domkirken er et levende bygningsværk,<br />
og siden 1170 er der<br />
vokset samtidige tilbygninger frem<br />
på kirken.<br />
Domkirken har været kongeligt<br />
mausolæum siden 1400-tallet og i<br />
de tilbyggede gravkapeller ligger<br />
20 konger og 17 dronninger - det<br />
største antal i verden.<br />
...vidste du det?<br />
Verdensarv<br />
Domkirken er et internationalt<br />
set enestående arkitektonisk og<br />
historisk monument, og i 1995<br />
blev Domkirken optaget på<br />
UNESCO’s verdensarvsliste<br />
fordi den er den første<br />
gotiske stenkatedral<br />
i Skandinavien. Dens<br />
arkitektur og byggestil<br />
inspirerede herefter<br />
bygninger i hele<br />
Skandinavien.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
31
Kultur og Rigshistorie...<br />
Fjordens fiskerlejer<br />
Der har til alle tider været fiskere og<br />
jægere ved Roskilde Fjord, som har<br />
været et sandt forrådskammer. Vandet<br />
har budt på et rigt dyreliv og for<br />
fiskerne var det især ålene, man fangede<br />
mange af. Der blev bl.a. fisket<br />
med lystre, stangejern og savlystre,<br />
kroge og ruser.<br />
I Jyllinge kan man opleve det historiske<br />
miljø med de karakteristiske<br />
rødmalede fiskerhuse og skure, joller,<br />
skydepramme og fiskenet omkring<br />
den gamle fiskerihavn. Havneanlæg-<br />
* Kulturmiljøer<br />
Et kulturmiljø er et ”geografisk<br />
afgrænset område, der ved sin<br />
fremtræden afspejler væsentlige<br />
træk af den samfundsmæssige udvikling”.<br />
Kulturmiljøer omfatter<br />
ikke enkeltstående bygninger eller<br />
genstande, men er snarere en<br />
helhed af mange elementer, som<br />
tilsammen fortæller en historie<br />
om en del af samfundets udvikling.<br />
Det kan for eksempel være et<br />
landsbymiljø, et fiskerleje eller et<br />
herregårdskompleks.<br />
32 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
get blev anlagt i 1870 og så oprindeligt<br />
ud som anlægsmolerne af sten,<br />
der findes på det kuperede grønne<br />
område Klinten, ca. 200 meter syd for<br />
Fiskerihavnen.<br />
I tiden efter 1920 begyndte de lokale<br />
fiskere at tage større ruser og trawls<br />
i brug. Fiskeriet blev effektiviseret og<br />
resulterede i regulært overfiskeri,<br />
hvilket førte til nedgang i fiskebestanden.<br />
I dag er der kun et fåtal af<br />
erhvervsfiskere tilbage i Jyllinge. Derimod<br />
er antallet af lystfiskere steget.<br />
* Kulturspor og<br />
fortidsminder<br />
Kulturspor er alle spor af<br />
menneskelig aktivitet, der er<br />
efterladt fra tidligere tider<br />
også spor sat så sent som i<br />
går. Kulturspor omfatter både<br />
strukturer, konstruktioner,<br />
bygningsgrupper, bopladser,<br />
grave og gravpladser, flytbare<br />
genstande og monumenter og<br />
den sammenhæng, hvori disse<br />
spor er anbragt.<br />
Der er fortidsminder overalt i<br />
det danske landskab. Mange ses<br />
tydeligt, som de smukke gravhøje<br />
fra oldtiden, digerne, eller<br />
de markante middelalder borgruiner,<br />
men endnu flere er ikke<br />
synlige. De befinder sig under<br />
markernes overflader, under<br />
vore byer og på fjordens bund.<br />
Der er ca. 30.000 fredede fortidsminder<br />
i Danmark. Læs evt.<br />
mere på Kulturarvstyrelsens<br />
hjemmeside: www.kuas.<strong>dk</strong>
Munkesten i banken...<br />
Knap 2 km NV for Roskilde Havn ligger Teglværksbanken,<br />
der ligger lidt højere i terrænet end omgivelserne.<br />
Stedet skiller sig ikke markant ud, der er lidt fl ere små<br />
buske og træer og strandengen ser måske lidt anderledes<br />
ud, men blomsterne er lige så kønne og udsigten<br />
mod Roskilde og Veddelev lige så dejlig som fra de<br />
omkringliggende arealer - og man føler sig langt væk.<br />
Men der har tydeligvis været gravet store felter, og<br />
man kommer til at undres. Hvad er foregået her? Her<br />
er såmænd blevet brændt tusinder og atter tusinder<br />
af munkesten. Mange sten er sejlet ind til Vindeboder<br />
ved det nuværende Vikingeskibsmuseum og slæbt op<br />
til Domkirken, der rummer cirka 3 millioner sten i sin<br />
grundform – og hertil kommer alle sidekapellerne.<br />
Munkestenene er dog også brugt til andre byggerier,<br />
ligesom der er brændt både tagsten, specialformede<br />
sten og avancerede glaserede ornamenterede gulvfl iser<br />
til mange sjællandske kirker.<br />
4 af teglværkets ovne er udgravet og grundigt dokumenteret<br />
i Hikuin nr 6, 1980 med mange illustrationer.<br />
Teglværksbanken besøges bedst udenfor fuglenes yngleperiode<br />
fra 1/4 – 15/7.<br />
Valnødderne på Sankt Hans<br />
I 1932, et årti præget af fattigdom<br />
og nød, havde den<br />
københavnske Borgmester<br />
Peder Hedeboel en bøn til<br />
Borgerrepræsentationen:<br />
Han sigtede til et forslag om<br />
at plante valnøddetræer på<br />
Sct. Hans Hospital. De sidste<br />
valnødder fra 1930erne rækker<br />
stadig Haanden frem til<br />
os med gode nødder i den<br />
skyggefulde lund med den<br />
fl otte fjordudsigt. Når træerne<br />
går i forfald, giver de<br />
mange kilo lækre østershat-<br />
....vidste du det?<br />
te, indtil gartnerne fjerner de<br />
gamle træer og planter nye i<br />
stedet.<br />
Valnøddelunden var kun<br />
et enkelt element i hospitalets<br />
omfattende aktiviteter,<br />
der skulle holde hospitalet<br />
selvforsynende og de syge<br />
sind beskæftiget. Hospitalet<br />
rådede ligeledes over store<br />
grøntsagsmarker og frugtplantager<br />
samt bageri, systue,<br />
hestestald og meget andet,<br />
der gjorde hospitalet til<br />
et velfungerende samfund.<br />
Og endnu lever mindet<br />
om rødgrødsballet: Hvert år<br />
når bærhøsten sluttede, var<br />
der bal i dansepavillonen i<br />
Kæpskoven, med levende<br />
musik og kulørte lamper. Og<br />
rødgrød til de fl ere tusinde<br />
patienter hjemme på afdelingerne.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
33
Landbrug, skovbrug og fjordbrug<br />
Landbrug, skovbrug og fjordbrug<br />
- erhverv i hastig forandring<br />
I den foreslåede nationalpark er der<br />
store og ganske værdifulde landbrugsarealer.<br />
De professionelle bedrifter bliver<br />
større og større, og de er som oftest<br />
nu i selskabsform. Flere besidder jorder<br />
i stor afstand fra selve ”hovedgården”<br />
og de har ofte flere typer<br />
erhvervsaktiviteter kørende. De mindre<br />
bedrifter drives som regel på deltidsbasis<br />
eller landbrugsarealerne er<br />
bortforpagtede. Udlejning af jagten<br />
er ofte en ikke uvæsentlig indtægtskilde.<br />
Der er kun få svine- og mælkeproducenter<br />
indenfor det foreslåede<br />
nationalparkområde.<br />
Der er såvel konventionel som<br />
økologisk drift i området. Økologisk<br />
tænkning og eksperimenterende<br />
driftsformer har vundet indpas over<br />
de seneste årtier, og på det seneste<br />
har man drøftet det såkaldte matrix-<br />
34 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
brug, som er en slags moderne andelssamarbejde<br />
mellem grupper af<br />
økologiske landmænd.<br />
De to kommuner ønsker en bæredygtig<br />
landbrugsdrift i balance, herunder<br />
at driften tilrettelægges på en<br />
sådan måde, at der tages mest muligt<br />
hensyn til natur og miljø, og at gældende<br />
mål for van<strong>dk</strong>valitet og miljø<br />
opfyldes.<br />
Bekymringer<br />
Som erhvervsfolk har produktionslandmændene<br />
en løbende årlig<br />
udfordring med at skabe større<br />
indtægter end udgifter. Erhvervet<br />
er konjunkturafhængigt og følsomt<br />
overfor såvel vejrliget, som den teknologiske<br />
metodeudvikling og de<br />
internationale markeder. Endvidere<br />
er der et ikke ubetydeligt EU-baseret<br />
regelsæt om landbrugsforhold, støt-<br />
teordninger, naturhensyn mv.<br />
Principielt deler de fleste jordbrugere<br />
gerne glæderne ved landskabets<br />
herligheder med andre borgere, forudsat<br />
at de færdes med stor respekt<br />
for naturen, landbrugsbedriften og<br />
beboerne. Men mange landmænd og<br />
skovejere er bekymrede for henkastning<br />
af affald, mountainbiking, støj,<br />
løse hunde og heraf følgende forstyrrelse<br />
af vildtet, som ikke skal æde affald,<br />
stresses eller jages bort.<br />
Mange landmænd er bekymrede<br />
for, om en nationalpark på længere<br />
sigt vil medføre nye begrænsninger<br />
eller regulering af driften, og således<br />
give en konkurrencemæssig skæv-<br />
vridning i forhold til landbrug udenfor<br />
nationalparken. Dette er imidlertid<br />
ikke muligt i henhold til nationalparkloven<br />
og anden lovgivning,<br />
og det er juridisk entydigt fastslået,
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011 35
Landbrug, skovbrug og fjordbrug<br />
at myndighederne ikke må forvalte<br />
anderledes indenfor end udenfor en<br />
nationalpark.<br />
Nye muligheder<br />
Omvendt kan man sige, at en nationalpark<br />
for lodsejerne giver muligheder,<br />
som ikke findes udenfor dens<br />
grænser. Man vil kunne søge tilskud<br />
til eksperimenterende driftsformer,<br />
man vil kunne tilbyde at sælge marginale<br />
og mere urentable jorde til nationalparkfonden,<br />
man kan udføre<br />
arbejde vedr. f.eks. naturforvaltning<br />
for nationalparken, man ville kunne<br />
få sine produkter branded, der kan<br />
etableres attraktiv bed-and-breakfast<br />
på ejendommen, og landmanden kan<br />
fungere som betalt guide ved ture på<br />
eller nær ejendommen. Disse er nogle<br />
af de muligheder, der kan gribes i det<br />
omfang, man som lodsejer ønsker det.<br />
En nationalpark er ikke til hinder<br />
for, at overskydende landbrugsbygninger<br />
kan renoveres/forskønnes<br />
og benyttes til formål i overensstemmelse<br />
med kommuneplanerne, og<br />
som kan passe ind i den pågældende<br />
36 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
placering. Vurderingen af de enkelte<br />
sager henhører, som med øvrige<br />
forhold i relation til anvendelsen af<br />
fast ejendom, fortsat under ve<strong>dk</strong>ommende<br />
udøvende myndighed, f.eks.<br />
kommunalbestyrelsen og/eller fredningsnævnet.<br />
Mere natur i skovene<br />
De private skove synes lidet rentable<br />
som traditionelt træproducerende<br />
skovbrug, idet konkurrencen<br />
fra udlandet er for hård. Lodsejerne<br />
har søgt at kompensere ved at høste<br />
indtægter fra skove og andre naturlokaliteter<br />
ved udlejning af jagten, eller<br />
ved bortsalg af hele skove til lyst- og<br />
jagtformål. Alt andet lige kan dette<br />
medvirke til at øge skovenes naturindhold.<br />
Statsskovene drives nu efter principperne<br />
for naturnær skovdrift. Det<br />
betyder blandt andet, at søer, enge og<br />
lysninger genskabes, at faldne træer<br />
får lov at ligge, og at den oprindelige<br />
danske vegetation fremmes i takt med<br />
at skoven fornys. Alt dette er til gavn<br />
for den biologiske mangfoldighed.<br />
Samtidigt tilbyder især statsskovene<br />
faciliteter og muligheder for<br />
friluftslivet i form af P-pladser, overnatningspladser,<br />
borde og bænke, naturvejledning<br />
m.v.<br />
Fjorden som forrådskammer<br />
Roskilde Fjord har siden stenalderen<br />
været et sandt forrådskammer<br />
for befolkningen. Erhvervsfiskeriet<br />
er i dag stort set ophørt, men langs<br />
kysten vidner havne og stejlepladser<br />
om fortsat fiskeri på fritids- og deltidsbasis.<br />
Roskilde Fjord har især været kendt<br />
for ålefiskeri og Roskilderejer. I dag<br />
fanger mange lystfiskere blandt andet<br />
hornfisk og ørreder i fjorden. Efter<br />
de seneste årtiers forbedringer af<br />
spildevandsrensningen og tilbageholdelse<br />
af næringsstoffer er van<strong>dk</strong>valiteten<br />
i Roskilde Fjord blevet<br />
markant bedre og måles til mindst<br />
”god”. Den stigende mængde fisk og<br />
gode van<strong>dk</strong>valitet har betydet, at flere<br />
vand-, måge- og vadefugle kan opleves<br />
ved fjorden, og at havørnene<br />
trives.
VISION<br />
LANDBRUG, SKOVBRUG OG FJORDBRUG<br />
Med en nationalpark vil vi opnå:<br />
Jordbruget i området får flere muligheder for at være i<br />
balance og i udvikling.<br />
Befolkningens forståelse for jordbrugserhvervenes forhold øges.<br />
Jordbrugets påvirkning af landskab, miljø og natur alt i alt er positiv.<br />
Mere konkret betyder det følgende:<br />
Landbrugs- og skoverhvervet kan fortsætte i samme størrelsesorden som nu og har<br />
fortsat ret til strukturtilpasning og produktionsudvikling indenfor lovgivningens rammer.<br />
Lodsejere, landbrugere, skovbrugere og andre producenter kan efter nærmere<br />
kriterier benytte et særligt kvalitetsbrand, som erhvervene udvikler i samråd med<br />
nationalparkbestyrelsen.<br />
Lodsejerne får særlige tilbud om frivilligt at deltage i at udføre arbejde, der måtte blive<br />
foranlediget af nationalparken, f. eks. anlæg af stier, drift og vedligeholdelse af naturarealer,<br />
guidning, m.v.<br />
Lodsejerne indenfor nationalparkens grænser får supplerende fordele i form af flere<br />
muligheder for iværksættelse af særlige *naturfremmende foranstaltninger og -omlægninger<br />
med tilbud om økonomisk kompensation efter nærmere regler herom.<br />
Lodsejerne har mulighed for at tilbyde nationalparkfonden at erhverve dele af deres jorder<br />
til mulige kulturhistoriske eller naturmæssige formål.<br />
Aftaler mellem lodsejere og nationalpark indgås på gensidig frivillig basis, idet<br />
lodsejerne får tilbud om fuld kompensation for muligt indtægtstab samt betaling<br />
for udført arbejde.<br />
Interessen og forståelsen for jordbrugserhvervene øges ved, at jordbrug formidles<br />
på lige fod med natur- og kulturhistorie.<br />
* se infobokse på de følgende sider.<br />
Er du enig i visionen? Deltag i debatten, se side 64.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
37
38<br />
Landbrug, skovbrug og fjordbrug...<br />
* Naturnær skovdrift tager udgangspunkt i den<br />
lokale jordbund, klima og vandforsyning og lægger<br />
vægt på anvendelsen af hjemmehørende træarter.<br />
I driften anvendes skovens egne processer så som<br />
naturlig foryngelse i stedet for tilplantning. På den<br />
måde opnås aldersvarierede skove bestående af forskellige<br />
træarter i blanding. Disse skove er mere stabile<br />
og tager i højere grad hensyn til flora og fauna<br />
end de klassiske ensaldrede og ensartede skove.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Omtrent 27 km2 af det<br />
foreslåede nationalparkområde er<br />
skov - heraf er godt en tredjedel statsskov,<br />
mens den resterende del er privatejet. Den sjællandske<br />
jord er velegnet til at dyrke løvtræ, og størstedelen<br />
af skovene i området omkring Lejre og Roskilde er da<br />
også domineret af løvtræarterne bøg, eg og ask.<br />
Alle statsskovene dyrkes efter principperne for naturnær* skovdrift.<br />
Der skal i driften tages hensyn til både rekreation, natur og<br />
økonomi, idet hovedformålet er at skabe natur og oplevelser for befolkningen.<br />
Så vidt som det er muligt i kombination med hovedformålet,<br />
udnyttes de økonomiske ressourcer i skovene til eksempelvis gavntræ,<br />
brænde og biomasse.<br />
De private skovejere opstiller selv driftsformålene for deres skove,<br />
og for mange vejer hensynet til naturen og gode oplevelser højt. For<br />
at kunne genskabe skovsøer eller andre naturperler eller anlægge<br />
friluftsfaciliteter, har skovejeren ofte behov for en in<strong>dk</strong>omst til<br />
at fi nancierer herlighederne. Det kan fx være udlejning af<br />
jagtretten, salg af træprodukter, in<strong>dk</strong>omster ved events<br />
og andre arrangementer samt salg af skovens<br />
andre produkter (birkesaft, krydderier,<br />
honning m.m.)<br />
* Naturfremmende foranstaltninger kan for eksempel<br />
være ekstensivering af driften, græsning af<br />
enge og overdrev til supplering af de eksisterende<br />
ordninger om f. eks. naturplaner og biotopplaner.<br />
Det kan også være vildtlommer, grønne korridorer,<br />
naturstrenge, trædesten, vådområder, stier med lidt<br />
grønt omkring, udyrkede arealer omkring fortidsminder.<br />
Samarbejdsprojekter mellem bedrifter f.eks.<br />
om naturplejekvæg eller kvalitetsbrands kan også<br />
have naturfremmende formål.
Ikke to gårde er ens<br />
Der er hyggeligt ude på landet. Virkelysten<br />
råder. Gårdene emmer af<br />
frisk luft blandet med lugte fra landbrugets<br />
drift. Her er vide udsyn til<br />
mark og skov, og for mange gårdes<br />
ve<strong>dk</strong>ommende også til fjorden.<br />
Ude på ejendommenes marker og<br />
i bevoksningerne går naturens dyr<br />
- hjorte, ræve, harer m.fl. Dem kan<br />
man nyde synet af, men antallet skal<br />
også holdes i en fornuftig balance.<br />
For mange hjorte kan ødelægge afgrøderne<br />
for meget. Jagt kan derfor<br />
være nødvendig. Indtægterne ved<br />
jagtudlejning er som regel ikke ubetydelig.<br />
Ud over at være en produktionsvirksomhed<br />
med dertil hørende jorder,<br />
bygninger, maskinpark, stalde,<br />
usikker økonomi og hårdt arbejde, er<br />
en landbrugsejendom også bolig for<br />
en familie.<br />
Ofte er gårdene drevet af samme<br />
slægt gennem flere generationer. For<br />
eksempel er Hans Kongsgaard på billederne<br />
ovenfor ottende generation i<br />
samme familie, der af Ledreborg forpagter<br />
Kongsgården i Gl. Lejre.<br />
Nedenfor ses billeder fra Glædesbjerggård<br />
i Skov Hastrup, hvor<br />
den nuværende ejer er fjerde genera-<br />
...vidste du det?<br />
tion på stedet. Glædesbjerggård har<br />
ligesom andre gårde i nabolaget indgået<br />
en aftale med <strong>Skjoldungelandet</strong><br />
om, at en ny gren af Skjoldungestien<br />
kan gå over ejendommen på et aftalt<br />
tracé. Hvis der skulle opstå gener i<br />
form af affald, løse hunde og cykelkørsel<br />
kan denne aftale ophæves.<br />
På billedet til venstre anes i forgrunden,<br />
at Glædesbjerggård har<br />
plantet træer omkring maskinstald<br />
og oplagsplads. Beplantningen slører<br />
disse nødvendige dele af gården, så<br />
det smukke landskabsindtryk fastholdes.<br />
Om sommeren dækker beplantningen<br />
fuldstændigt.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
39
Friluftsliv<br />
badning<br />
sejlskib<br />
En lur i hængekøjen<br />
når græsset er slået<br />
ballonflyvning<br />
GOLF<br />
cykling<br />
Begrebet friluftsliv omfatter i dag<br />
ganske meget. Det spænder fra spontan<br />
nydelse af livet og fornemmelse<br />
af vejr og vind i det fri til deltagelse<br />
i organiserede udendørs fællesaktiviteter<br />
med et bestemt sigte. Det spænder<br />
fra menneskets søgen efter ægte<br />
natur til søndagsturen i bil med besøg<br />
på en attraktion. Og det kan være<br />
glæden ved at drikke termokaffen,<br />
mens man nyder udsigten fra en højtliggende<br />
landsbykirke.<br />
I Danmark er friluftslivet i disse<br />
årtier i vækst. Ikke mindst interessen<br />
for sundhed og velvære har givet<br />
interessen for frisk luft og brugen af<br />
stier i by, skov og det åbne land et<br />
markant løft.<br />
Af hensyn til naturbeskyttelsen,<br />
dyrelivet og de, der bor på landet, er<br />
bål<br />
snobrød<br />
hundeluftning<br />
JOGGING<br />
Vandreture<br />
fodbold campingliv<br />
sansning og meditation<br />
vikingeskibe<br />
SEVÆRDIGHEDER<br />
lystfiskeri<br />
strandjagt<br />
jagt<br />
SKILØB<br />
svømning<br />
kajak<br />
ridning<br />
Sejlads<br />
Friluftsliv<br />
- med respekt for naturen og for hinanden.<br />
40 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
motion<br />
der i lovgivningen fastsat visse regler<br />
for friluftslivet, især om adgang og<br />
færdsel. Et meget koncentreret friluftsliv<br />
i et bestemt område vil selvsagt<br />
kunne påvirke selve oplevelsen<br />
af naturen eller kulturhistorien.<br />
Nogle af friluftsaktiviteterne kan<br />
være i direkte modstrid med hinanden.<br />
For eksempel kan fuglekiggeren<br />
og naturelskeren ikke nyde roen, hvis<br />
hurtig og støjende aktivitet forstyrrer.<br />
Mange oplever det som utrygt at<br />
færdes i naturen, mens jagt foregår<br />
samme sted. Mange oplever andres<br />
løse hunde som et stressende problem.<br />
Heste eller cykler kan ælte og<br />
ødelægge en sti for vandrere.<br />
Forstyrrende aktiviteter præget af<br />
støj og fart - udøvet af relativt få - kan<br />
søges holdt geografisk og tidsmæs-<br />
fiskeri<br />
organiserede motions<br />
- og konkurrenceløb<br />
mountainbikingmotorbåde<br />
pilgrimsvandringer<br />
sigt adskilt fra de mere stille naturoplevelser<br />
- udøvet af de relativt mange.<br />
Friluftsrådet er paraplyorganisation<br />
for alle friluftslivets interessers organisationer<br />
i Danmark. Her tilstræber<br />
man at udvikle politikker, der<br />
tilgodeser alles behov og muligheder<br />
for at bruge landskabet på hensigtsmæssige<br />
måder.<br />
”<br />
Af hensyn til naturbeskyttelsen,<br />
dyrelivet og<br />
de, der bor på landet, er<br />
der i lovgivningen fastsat<br />
visse regler for friluftslivet,<br />
især om adgang og<br />
færdsel.
Kisserup Lod<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
41
Friluftsliv<br />
42 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011
VISION<br />
Mere konkret betyder det følgende:<br />
Der bliver bedre og flere muligheder for hensigtsmæssig oplevelse og udfoldelse<br />
i landskab og natur - med respekt for de, der bor i landskabet og for landskabets<br />
naturværdier.<br />
Modsatrettede ønsker mellem lodsejere og friluftsliv og mellem friluftslivets<br />
forskellige udøvere indbyrdes løses gennem forståelse og aftaler om ”hvad, hvor,<br />
hvornår og hvordan”.<br />
Der etableres tilpas mange stier, indhegnede hundeluftningsarealer, udsigtspunkter,<br />
parkeringspladser, udsigtstårne m.v. uden at selve landskabskarakteren forringes.<br />
Der etableres *forstyrrelsesfri områder i skove og naturområder, herunder stille-<br />
og mørkeområder. Etableringen sker af hensyn til dyrelivet samt den oprindelighed,<br />
som det moderne menneske kan søge.<br />
Mulighederne for friluftslivet formidles på hjemmesider, aviser, foldere, via<br />
mobiltelefoner osv. De fleste udfoldelsesmuligheder, aktiviteter og services er<br />
gratis, medens andre kan være mod betaling.<br />
I fællesskab med lodsejerne udarbejdes regler for god opførsel og korrekt færden<br />
på stier og i landskabet. Disse regler bliver formidlet gennem kampagner, foldere etc.<br />
* se infobokse på de følgende sider.<br />
FRILUFTSLIV<br />
Med en nationalpark vil vi opnå:<br />
Befolkningen får bedre muligheder for at opleve landskab, natur og<br />
kulturhistorie.<br />
Friluftslivet får flere varierede muligheder for udfoldelse.<br />
Respekt for natur, dyreliv og lokale beboere er en helt naturlig<br />
del af friluftslivet.<br />
Er du enig i visionen? Deltag i debatten, se side 64.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
43
Adgang og Stier<br />
Adgang og stier<br />
Intelligente stier fremmer forståelsen<br />
Der fi ndes i dag et netværk af forskellige<br />
veje og stier i landskabet,<br />
som i henhold til Naturbeskyttelsesloven<br />
ikke må nedlægges uden tilladelse,<br />
og som kan benyttes af alle.<br />
Desuden giver loven adgang til færdsel<br />
langs stran<strong>dk</strong>anten samt på andre<br />
naturarealer under visse betingelser.<br />
Gennem årene er en hel del mindre<br />
stier i landskabet dog blevet inddraget<br />
til andre formål.<br />
Nogle af stierne i landskabet har<br />
karakter af trafi kstier, der tjener et individuelt<br />
transportformål og dermed<br />
også et overordnet miljø- og klimamål.<br />
Andre har karakter af rekreative<br />
stier, som giver adgang til landskab<br />
og natur, oplevelse og fordybelse.<br />
Stier bruges i stadigt stigende grad til<br />
motion, og fremmer dermed befolkningens<br />
fysiske og mentale sundhed.<br />
44 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Behovet for stier til disse forskellige<br />
formål vurderes at være fortsat stigende.<br />
Roskilde og Lejre Kommuner har i<br />
deres gældende kommuneplaner udlagt<br />
de stiforløb, som de anser for væsentlige<br />
for befolkningens adgang til<br />
oplevelse af natur og kulturhistorie.<br />
<strong>Nationalpark</strong>en vil kunne muliggøre<br />
bedre sammenhæng og endog fl ere<br />
stier og spor i landskabet.<br />
Om stier skal det dog betænkes, at<br />
hvis landskabet og naturen i overdreven<br />
grad indhylles i et net af stier<br />
med skilte, bænke og andre faciliteter,<br />
så mistes noget af den ægte naturoplevelse.<br />
På fjordene er der ingen stier, men<br />
dog sømærker til markering af sejlrender<br />
m.m. for de større både. Med<br />
kano og kajak har man ret til at padle<br />
næsten overalt på fjorden og at gå i<br />
land, hvor der ikke er reservatbestemmelser<br />
om adgangsforbud. Denne<br />
landgang giver af og til problemer,<br />
idet ikke alle endnu har forståelse for<br />
dyrelivets sårbarhed. En nationalpark<br />
vil øge denne forståelse.<br />
”<br />
Kisserup Lod<br />
Stier i landskabet<br />
bruges i stadigt stigende<br />
grad til motion<br />
og rekreation,<br />
og fremmer dermed<br />
befolkningens fysiske<br />
og mentale sundhed.
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
45
* Et intelligent stiforløb<br />
Velplanlagte - ”intelligente” - stiforløb<br />
sikrer, at naturgæsterne holder<br />
sig til de planlagte stier frem<br />
for at gå egne veje. Færdsel, som<br />
ikke passer godt sammen, adskilles,<br />
så der eksempelvis er separate<br />
stier til ridning og mountainbiking.<br />
På udvalgte steder etableres stier<br />
og faciliteter velegnede for kørestolsbrugere.<br />
Lokale stier lægges, så man kan<br />
komme på rundture i terrænet<br />
uden blot at skulle gå frem og tilbage<br />
ad den samme sti. En del stier<br />
kommer til at henligge på naturens<br />
og lodsejerens præmisser og kan<br />
derfor være ufremkommelige i<br />
dele af året eller lukkede på grund<br />
af jagt.<br />
Visse områder holdes fri for stier<br />
og færdsel af hensyn til naturtypens<br />
sårbarhed og så dyrelivet<br />
ikke stresses unødigt. Der skal<br />
samtidig være en passende afstand<br />
mellem de planlagte stier, så vildtet<br />
kan søge ro i passende lommer<br />
i naturen.<br />
Alle stier i nationalpark-regi etableres<br />
efter frivillig aftale med lodsejerne,<br />
enten som længerevarende<br />
aftaler, som lejeaftaler eller som<br />
forsøgsordninger, som kan bortfalde<br />
ved uønskede følgevirkninger.<br />
* God opførsel i natur og landskab<br />
For at alle skal have glæde af at bruge naturen, er det vigtigt at tage hensyn<br />
til at mennesker har forskellige behov. Heldigvis er der plads til næsten<br />
alle typer af oplevelse<br />
i den danske natur<br />
– især hvis man overholder<br />
nogle enkle regler:<br />
Vis respekt for andres<br />
behov, så alle får muligheden<br />
for en god<br />
naturoplevelse. Hils<br />
f.eks. på dem du møder<br />
i landskabet og sørg for<br />
at gående ikke føler sig<br />
utrygge, hvis du er på<br />
cykel eller hest. Hold<br />
altid hunden i snor.<br />
Efterlad kun fodspor i<br />
naturen. Alt affald tages<br />
med hjem – det er ikke<br />
andres opgave at rydde<br />
op efter dig.<br />
Tag kun fotos og minderne<br />
om turen med<br />
hjem. Planter har det<br />
bedst i deres naturlige<br />
omgivelser, og ved at<br />
lade dem stå kan mange<br />
flere få glæde af<br />
dem. Der er dog undtagelser.<br />
Lær om dem<br />
på nogle af Danmarks<br />
Naturfredningforenings<br />
mange guidede ture.<br />
46 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Adgang og Stier
VISION<br />
Mere konkret betyder det følgende:<br />
Der udlægges intelligente* stiforløb, der tager hensyn til både beskyttelse af følsomme natur-<br />
og landskabsområder og befolkningens adgang til naturoplevelse og –fordybelse, herunder<br />
med flotte kig ”ud” i landskabet og ”ind” i naturen.<br />
Det samlede stinet giver mulighed for både korte rundture og lange landskabs- og naturvandringer<br />
(trekking*) over flere dage. Mange af stierne skal henligge på naturens præmisser<br />
og kan være ufremkommelige i dele af året.<br />
Der etableres flere stier fra de større byer ud i landskabet og naturen, samt stier mellem de<br />
større naturområder. Der skal være mulighed for at vandre eller cykle fra by til by gennem<br />
spændende landskab.<br />
Der etableres flere faciliteter langs fjorden i form af bålpladser, shelters mv. samt vejled-<br />
ninger om eksempelvis ruter* på fjorden, samt færdsel og ophold på strandenge og holme.<br />
Der anlægges flere indhegnede hundeluftningsarealer, hvor hunde må løbe frit. Udenfor<br />
disse arealer SKAL hunde føres i snor af hensyn til vildtet og andre naturgæster.<br />
Skiltning mv. langs stierne udføres så diskret og minimalt som muligt, så den passer ind i<br />
området. Skiltningen understøttes af turfoldere med kort samt mulighed for navigation via<br />
GPS og information via mobiltelefon.<br />
Alle stier i nationalpark-regi etableres efter frivillig aftale med lodsejerne.<br />
* se infobokse på de øvrige sider.<br />
ADGANG OG STIER<br />
Med en nationalpark vil vi opnå:<br />
Befolkningen får adgang til varieret natur og landskab ad velplanlagte<br />
ruter med gode kig ”ud” i landskabet og ”ind” i naturen.<br />
Landskabsruterne giver adgang til spændende oplevelser og indsigt.<br />
Dyreliv og sårbare naturområder beskyttes.<br />
Er du enig i visionen? Deltag i debatten, se side 64.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
47
Adgang og Stier...<br />
Nebbe Slot<br />
og Havørred<br />
igen efter 700 år<br />
Store Kattinge Sø ligger i<br />
den inderste krog af Roskilde<br />
Fjord. Engang var den en vig,<br />
men i 1300-tallet byggede Hvideslægten<br />
en dæmning og borgen<br />
Nebbe. Herved omdannedes vigen til<br />
en sø og van<strong>dk</strong>raften kunne udnyttes.<br />
Da dæmningen afskar søen fra fjorden,<br />
kunne havørrederne ikke mere komme op i<br />
det store åsystem mod syd for at gyde, og<br />
i 700 år var der spærret for havørredernes<br />
vandringer op i åen. I 1990 byggede Roskilde<br />
Amt en ørredtrappe ved siden af Kattinge<br />
Værks slusehus, hvorved det igen blev<br />
muligt for ørrederne at nå deres ynglepladser.<br />
I dag gyder havørrederne igen deres æg<br />
i bunden af åerne Lejre Å og Kornerup Å til<br />
glæde for naturtilstanden – og ikke mindst<br />
lystfi skerne.<br />
For at øge tilgængeligheden til det smukke<br />
område omlægges arealet omkring Kattinge<br />
Værks slusehus i løbet af 2011 til et handicapvenligt<br />
område. Omlægningen planlægges<br />
og fi nansieres af <strong>Skjoldungelandet</strong>.<br />
48 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
* Fjordruter......................................<br />
Der arbejdes på etablering af en eller flere ruter med fast<br />
bådfart på Roskilde Fjord mellem udvalgte anløbsbroer, så<br />
fjordlandskabet kan opleves fra søsiden. Cykler kan medtages<br />
så sejladsen kan kombineres med cykling eller vandring<br />
over land. Fartplanen vil variere over årstid og ugedage.<br />
På velvalgte steder anlægges shelters, bålpladser og naturtoiletter,<br />
så sejlads på fjorden kan kombineres med overnatning<br />
eller blot et hvil på land. Der skal være jævnligt opsyn<br />
med disse pladser.<br />
Af hensyn til natur og lodsejere vil der blive udarbejdet vejledninger<br />
om velegnede landgangspladser samt om reglerne<br />
for færdsel og ophold på strandenge, holme mv.
* Forstyrrelsesfri<br />
områder<br />
Forstyrrelsesfri områder er udvalgte<br />
arealer i skove og naturområder,<br />
der friholdes for organiserede<br />
aktiviteter, støj og<br />
kunstigt lys samt andre typer af<br />
menneskeskabte forstyrrelser.<br />
Færdsel i de forstyrrelsesfri<br />
områder skal ske med hensyntagen<br />
til naturforholdene og det<br />
dyrelivet, der har behov for områder<br />
med stor grad af tryghed.<br />
Områderne udpeges også af<br />
hensyn til de mennesker, der<br />
sansende søger naturens egne<br />
udtryk med lyde, bevægelser<br />
og dramatik m.v.<br />
Skovene syd for Hvalsø har altid været<br />
et yndet udflugtsmål både for<br />
lokale og tilrejsende. I tidligere generationer<br />
var mange af skovenes<br />
gæster børn og unge på koloni eller<br />
spejderlejre, og derfor ligger der<br />
mange lejrskoler og spejderhytter<br />
rundt om skovene.<br />
Hytterne bliver stadigt flittigt<br />
brugt, men gæsterne herfra har nu<br />
fået selskab af mange andre, der<br />
bruger skovene til nye aktiviteter.<br />
Her kommer i dag mange ryttere,<br />
* Trekking<br />
...vidste du det?<br />
Skoven som motionscenter<br />
mountainbikere, løbere og andre som<br />
alene eller i små grupper nyder at<br />
være aktive i naturen.<br />
For at give disse gæster ekstra muligheder<br />
for deres aktiviteter er der<br />
i skovene lavet stier som henvender<br />
sig specielt til ryttere både til hest og<br />
på cykel. Ved at adskille de forskellige<br />
typer af skovgæster mindskes risikoen<br />
for konflikter, og sandsynligheden<br />
for at alle får en god oplevelse<br />
i skoven øges markant.<br />
Trekking betyder vandring i landskabet. Som oftest langt, strabadsfyldt,<br />
primitivt og med oppakning. I dag forbindes det med vandring i de helt<br />
store landskaber som f. eks. Himalaya, hvor trekking som oftest varer i<br />
flere uger og gennemføres med både bjergførere og bærere, og kan have<br />
karakter af ekspeditioner.<br />
Landskabet omkring Lejre og Roskilde giver mulighed for vandring over<br />
flere dage gennem fantastisk natur, faktisk lidt som trekking andre steder<br />
i verden. Prøv f.eks. den nye lange gren af Skjoldungestien fra Roskilde til<br />
Hvalsø: 26 km gennem skov og landskab. Overnat undervejs i shelter, telt<br />
eller Bed and Breakfast.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
49
Turisme og andre erhverv<br />
Turisme og andre erhvervsmuligheder<br />
<strong>Nationalpark</strong>en vil give et løft for<br />
oplevelseserhvervene<br />
En nationalpark er et potentiale for<br />
alle de erhverv, som på den ene eller<br />
anden måde kan udnytte parkens<br />
mulige oplevelser til at skabe værdi<br />
for deres virksomheders produkter<br />
og eller tjenester. En nationalpark<br />
kan give borgerne lyst til at udstrække<br />
besøget til flere dage, med overnatning<br />
m.v.<br />
Blandt de primære oplevelseserhverv<br />
er der dels alle de entré-opkrævende<br />
attraktioner i området (og<br />
nye kan komme til), men der er også<br />
f.eks. cykeludlejning, udlejning af<br />
kano og kajakker, guidede ture, specialbutikker<br />
og lignende.<br />
Der er endvidere en lang række sekundære<br />
oplevelseserhverv, som på<br />
en mere indirekte måde kan udvikles<br />
i takt med en stigende interesse for<br />
nationalparken og et stigende antal<br />
besøgende. Det kan være specialprodukter,<br />
som kan sælges til en merpris<br />
alene på grund af relationen til nationalparken.<br />
Eksempler kunne være<br />
øl, fødevarer, malerier, fotografier,<br />
håndarbejder, tøj og klæde, overnatning,<br />
spisesteder osv.<br />
50 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Stor lokaløkonomisk effekt<br />
af nationalpark<br />
En nationalpark vurderes at have potentialet<br />
til at løfte en betydelig erhvervsmæssig<br />
udvikling. I 2005 blev<br />
det af konsulentfirmaet COWI beregnet,<br />
at en fuldt implementeret nationalpark<br />
i Roskilde-Lejre ville skabe<br />
200-400 arbejdspladser, og den erhvervsøkonomiske<br />
nutidsværdi af<br />
parken blev beregnet til op mod 400<br />
millioner kroner. Dette var før indregning<br />
af psykologiske herlighedsværdier<br />
samt sundhedsøkonomi.<br />
Det vil være naturligt at udvikle et<br />
eller flere brands, hvor virksomheder<br />
kan profilere sig på deres særlige<br />
tilknytning til nationalparken, dens<br />
værdier og målsætninger.<br />
Turisme med omtanke<br />
Styregruppen for nationalparken<br />
anser det for vigtigt, at der i nationalparken<br />
holdes fast i autentiske<br />
landskabsværdier og i tilbud og produkter,<br />
som lokalbefolkningen selv<br />
har lyst at benytte sig af. Der bør<br />
f.eks. ikke skabes en kunstig folklore<br />
eller en overbelastning af et værdifuldt<br />
naturområde.<br />
Styregruppen vurderer, at hvad der<br />
er godt for lokalbefolkningen, er også<br />
godt for turisterne – men hvad der<br />
er godt for turisterne er ikke nødvendigvis<br />
godt for lokalbefolkningen.<br />
Derfor skal turismetilbuddene tilrettelægges<br />
med omtanke, og værdien<br />
for lokalbefolkningen skal indtænkes.<br />
FAKTA:<br />
Turismen i runde tal<br />
Antal gæster pr. år<br />
Vikingeskibsmuseet 120.000<br />
Roskilde Domkirke<br />
Roskilde Museum<br />
100.000<br />
(med 5 museer) 60.000<br />
Sagnlandet Lejre 55.000<br />
M/S Sagafjord 30.000<br />
Udstilling på Ledreborg 25.000<br />
Ledreborg Slotskoncerter 25.000<br />
Økodag på én gård 10.000<br />
Antal hotelovernatninger 6.000<br />
Bed and Breakfast 2.000
På Stændertorvet i Roskilde<br />
mødes land og by.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
51
52 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Turisme og andre erhverv<br />
Foto: Jens Wollesen, Sjællandske Medier.
VISION<br />
Mere konkret betyder det følgende:<br />
<strong>Nationalpark</strong>en fungerer som løftestang dels for de kendte store attraktioner, dels for overnatningssteder,<br />
spisesteder, transporttilbud, guides, salg eller udlejning af tøj og udstyr til<br />
ture i landskabet, gårdbutikker, gallerier osv.<br />
Der udvikles et eller flere passende kvalitetsbrands i samarbejde mellem erhverv og nationalpark.<br />
Fokus skal være på lokale kvalitetsprodukter. Der kan være tale om for eksempel<br />
føde- og drikkevarer, historiske produkter, guider m.v.<br />
Erhvervslivet opfordres til at bruge velegnede steder i landskabet som arena ved firmabegivenheder<br />
såsom teambuilding. Som hovedregel benyttes lokale konsulenter, lodsejere og<br />
naturvejledere, der kender områdernes muligheder og sårbarhed.<br />
Turister tilbydes samlede pakkeløsninger, hvor en kombination af store attraktioner er i højsædet.<br />
De kan med fordel bindes sammen med de mindre attraktioner og ture i landskabet<br />
(også i den årle morgen) således, at overnatning bliver en attraktiv del af pakken.<br />
<strong>Nationalpark</strong>en bliver for danskere et interessant alternativ til ferieture til udlandet. De<br />
danske og lokale besøgende kan opleve det samme som turisterne, men vil også ofte hælde<br />
til selvplanlagte oplevelser baseret på information fra national parkens hjemmeside m.m.<br />
Landsbykirker indlægges som varder og stoppesteder ved bus-turisme, ligesom der indtænkes<br />
muligheder for at gå småture i landskabet.<br />
Der søges etableret en safari camp* eller lignede i naturen i sommermånederne.<br />
Der satses primært på reelle natur- og kulturnære oplevelser, der bevæger og gør en forskel<br />
for krop og sjæl. <strong>Nationalpark</strong>ens turismetilbud bør have en klar profil og de må tilrettelægges<br />
med hjerte, holdning og samfundssind.<br />
* se infobokse på de følgende sider.<br />
TURISME OG ANDRE ERHVERV<br />
Med en nationalpark vil vi opnå:<br />
Der udvikles rolig natur- og kulturturisme, som giver<br />
indsigt og bevægelse.<br />
Mulighederne for turisme i området øges markant, hvilket afleder nye<br />
erhvervsmuligheder og arbejdspladser.<br />
Turismen tilfører området værdi uden at naturværdierne forringes.<br />
Er du enig i visionen? Deltag i debatten, se side 64.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
53
Turisme og andre erhverv...<br />
* En Safari Camp?<br />
En Safari Camp er en organiseret og komfortabel lejr i naturen. Her tænkes<br />
på en teltlejr, en såkaldt tented camp. Vi kender dem især fra nationalparkerne<br />
i Afrika. Bemanding, guider, økonomi osv. udvikles i samarbejde<br />
mellem f.eks. et hotel, vandrerhjem, lodsejere og nationalparken. Safari<br />
Campen kan anvendes til overnatning, naturoplevelser og arrangementer<br />
i landskabet.<br />
En Safari Camp øger fokus på overnatningsmuligheder i nationalparken,<br />
men indpasses altid i landskabet med respekt for natur og kulturhistorie.<br />
Da det meste af landskabet er fredet kan der kun forventes tilladelse til<br />
midlertidige lejre, som også kan finde nye steder fra år til år.<br />
En flydende overnatningsmulighed på fjorden vil også blive søgt udviklet.<br />
54 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
I Sagnlandet Lejre<br />
opleves landskabet<br />
gennem 10.000 år<br />
Området omkring Roskilde og Lejre<br />
er rigt på fantastisk natur og kulturminder,<br />
der vidner om områdets<br />
aktiviteter fra oldtid til nutid. Her er<br />
gravhøje, skibssætninger, kirker, kongegrave,<br />
sagnsten, herregårde, helligkilder,<br />
vandmøller og meget andet i<br />
skøn blanding med åer, skove, moser,<br />
enge, fjor<strong>dk</strong>yster og åbent land.<br />
Sagnlandet Lejre er som en Maggiterning<br />
af det allerbedste af landskabet<br />
i nationalparken. I Sagnlandet<br />
træder man direkte ind i historien og<br />
ud i naturen på én og samme tid og<br />
sted.<br />
I sit fl otte landskab byder Sagnlandet<br />
på genskabte universer fra<br />
Danmarks oldtid til nyere tid - i et let<br />
tilgængeligt landskab. Her kommer<br />
man helt tæt på historiske dyreracer<br />
som urokser og vildsvin samt gæs,<br />
får, geder, kreaturer og heste, og alle<br />
kan prøve kræfter med vores forfædres<br />
dagligliv og gøremål.<br />
For dem der ønsker at få fornemmelsen<br />
af fortiden helt ind under<br />
huden, er det om sommeren muligt<br />
for en uge at prøve livet som jernalderfolk<br />
i Jernalderlandsbyen Lethra<br />
eller som husmænd i 1800-talsmiljøet<br />
Krikkebjerghuse.
Smukke skibe - Ikke kun til pynt<br />
På Vikingeskibsmuseet i<br />
Roskilde sættes vikingerne,<br />
skibene og havet i fokus.<br />
Her er mulighed for at opleve<br />
aktiviteter, historie og<br />
atmosfære samt et smukt<br />
havnemiljø med rekonstruktioner<br />
og efterkommere af<br />
vikingeskibe, som man kan<br />
komme ud at sejle i.<br />
I Vikingeskibshallen ligger<br />
resterne af fem originale<br />
vikingeskibe fra 1000-tallet.<br />
Udstillingen fortæller om<br />
skibene og vikingetiden.<br />
Her ligger også Anløbsbroen,<br />
hvor det er muligt at<br />
komme om bord i et vikingeskib<br />
lastet med vikinge-<br />
tidens handelsvarer og et<br />
krigsskib fuldt udrustet til<br />
kamp!<br />
Tunet, vikingernes mødested,<br />
er centrum for mange<br />
aktiviteter, der giver indblik<br />
i vikingernes liv og arbejde.<br />
Her er det f.eks. muligt at<br />
prøve møntslagerkunst, gå<br />
i smykkeværkstedet eller at<br />
male sit eget skjold.<br />
Vikingeskibsmuseets store<br />
bådsamling er ikke kun til<br />
pynt. Fra 1. maj til 30. september<br />
er det muligt at prøve<br />
hvordan der var at være<br />
viking ombord på et vikingeskib,<br />
idet der alle dage<br />
sejles ture på Roskilde Fjord.<br />
...vidste du det?<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
55
Formidling, undervisning og forskning<br />
Formidling, undervisning og forskning<br />
De mange forsknings- og undervisningsinstitutioner<br />
i Roskilde vil være<br />
et meget stort aktiv for nationalparken,<br />
idet dens område og forhold kan<br />
bruges som objekter i studieprojekter<br />
for de studerende og forskerne.<br />
Vikingeskibsmuseet<br />
(vikingerne og skibene på fjorden m.m.)<br />
Sagnlandet Lejre<br />
(kulturlandskabet gennem 10.000 år)<br />
Roskilde Museum<br />
(riget, byen og landet m.m.)<br />
Fjordcenter Jyllinge<br />
(fjord, fiskeri m.m.)<br />
Forskning og nationalpark vil hermed<br />
gensidigt have udbytte af et<br />
samarbejde, som bygger på nysgerrighed,<br />
undersøgelser, eksperimenter<br />
og dokumentation.<br />
Ud over de lokale undervisnings-<br />
Formidlingsstrukturen findes<br />
allerede i området<br />
I nationalparkområdet er der allerede en udbygget formidlingsstruktur<br />
i form af områdets ikke mindre end 8 museer og centre. De frivillige<br />
foreninger, ikke mindst Danmarks Naturfredningsforening og de kulturhistoriske<br />
foreninger, organiserer et imponerende væld af meget kvalificerede<br />
guidedeture året rundt.<br />
Et nydannet FormidlerForum knytter bånd mellem museer og frivillige organisationer.<br />
En nyansat FormidlingsKoordinator facilliterer dette arbejde.<br />
56 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Lejre Museum<br />
(oldtiden m.m.)<br />
Tadre Mølle og Naturcenter<br />
(møller, landbrug, natur)<br />
Boserupgård<br />
(skoven)<br />
Lokalhistoriske arkiver<br />
(lokal- og egnshistorie)<br />
institutioner er der flere universiteter<br />
tæt på, i det storkøbenhavnske<br />
område. Herunder KU Life (tidligere<br />
Landbohøjskolen) med dens mange<br />
relevante forskningsområder.<br />
Hertil kommer en lang række øvrige<br />
besøgs- og formidlingssteder i landskabet,<br />
såvel i privat som offentligt regi.<br />
Flere er under overvejelse.<br />
Der påregnes fortsat en decentral<br />
formidlingsstruktur i en kommende<br />
nationalpark.
En museumsinspektør fra Roskilde Museum deler sin viden og kunnen. Boserup Skov.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
57
Skoler og børnehaver får bedre muligheder<br />
Børnehaver, skoler og gymnasier kan<br />
have særlig glæde af at bruge landskabet<br />
som undervisningsarena i<br />
mange forskellige fag, såsom f. eks.<br />
historie, idræt, biologi, geografi og<br />
samfundsforhold.<br />
I skolerne er der dog ikke megen<br />
økonomi og tid til at komme ud i<br />
landskabet, så læringen om natur,<br />
kulturhistorie og landskab foregår<br />
i dag mest via bøger og pc-skærme.<br />
Her kan nationalparken tilbyde, at<br />
eleverne kan få flere muligheder for<br />
at prøve at ”høre, røre og gøre” på<br />
stedet.<br />
Formidlingen koordineres<br />
Områdets mange natur- og historiske<br />
foreninger rummer i deres medlemsskare<br />
et sandt skatkammer af viden<br />
om natur og kulturhistorie i Roskilde-<br />
og Lejreområdet.<br />
Hertil kommer de mange store og<br />
små attraktioner, som til stadighed<br />
studerer egne forhold og formidler<br />
58 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
dem, f.eks. Domkirkemuseet, Roskilde<br />
Kloster, Ledreborg m.fl.<br />
Der er alt i alt enestående muligheder<br />
for samspil mellem de mange<br />
akademiske vidensinstitutioner, de<br />
øvrige uddannelsessteder og de mange<br />
højt kvalificerede og engagerede<br />
videnspersoner i nationalparkområdet.<br />
Formidling, undervisning og forskning<br />
Formidlingsindsatsen blandt de<br />
nævnte interessenter og frivillige organisationer<br />
søges i disse år koordineret<br />
bedre, og der vurderes at være<br />
et betragteligt potentiale for forbedringer<br />
gennem styrket samarbejde.<br />
<strong>Nationalpark</strong>projekt <strong>Skjoldungelandet</strong><br />
har nyligt ansat en Formidlingskoordinator<br />
til at lette dette arbejde.
VISION<br />
Mere konkret betyder det følgende:<br />
Formidlingen blandt nationalpark-netværkets aktører søges koordineret og fællesgjort<br />
blandt andet gennem det nyoprettede FormidlerForum.<br />
Formidlingen udføres såvel nutidigt ved brug af ny teknologi som mere traditionelt ved<br />
personlig vejledning, afmærkning og skiltning i terrænet. Formidlingen må ikke i sig selv<br />
kunne forringe selve oplevelsen på stedet.<br />
Den lokale natur og historie skal på skoleskemaet! <strong>Nationalpark</strong>en vil i samarbejde med<br />
skoletjenester og FormidlerForum udvikle undervisningspakker og tilbud, så områdets<br />
skoleelever oplever landskabets rå virkelighed, gerne med overnatning.<br />
<strong>Nationalpark</strong>en understøtter, at skoler eller børnehaver kan adoptere et mindre stykke<br />
natur til overvågning og naturpleje for en længere årrække.<br />
Landskabet og naturen m.v. anvendes som forskningsbaseret øvelsesfelt* for studerende,<br />
forskere og formidlere.<br />
Der lægges særlig vægt på forskning, udvikling og formidling af jordbruget,<br />
herunder processerne fra jord til bord og fra fjord til bord.<br />
Der oprettes på nationalparkens hjemmeside en omfattende vidensbank, hvor relevant<br />
information om landskabet, naturen, jordbruget, historien, kulturhistorien osv. findes i<br />
let tilgængelig form.<br />
* se infobokse på de følgende sider.<br />
FORMIDLING, UNDERVISNING OG FORSKNING<br />
Med en nationalpark vil vi opnå:<br />
Formidlingen af områdets natur, landskab og kulturhistorie<br />
bliver samordnet.<br />
Børnehaver og skoler tilbydes undervisningspakker til brug ude i landskabet.<br />
Universiteter og uddannelsessteder vil bruge landskabet som studieobjekt.<br />
Er du enig i visionen? Deltag i debatten, se side 64.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
59
Formidling, undervisning og forskning...<br />
Sagnlandet Lejre genopfører en hel skibssætning<br />
Fra sin start har Sagnlandet Lejre,<br />
dengang Lejre Forsøgscenter, arbejdet<br />
med rekonstruktioner af bygninger<br />
fra stenalder til vikingetid. En<br />
hel jernalderlandsby er det bl.a. blevet<br />
til. Rekonstruktionerne har givet<br />
værdifuld viden om hvordan husene<br />
blev bygget og om hvordan livet fore-<br />
GPS-løb i Gl. Lejre<br />
Der er mange måde at komme ud<br />
og opleve kulturlandskabet på. Én<br />
af måderne, som Roskilde Museum<br />
bruger, er GPS-løb i området ved Gl.<br />
Lejre.<br />
Ved hjælp af GPS’ens anvisninger<br />
kommer skoleelever rundt til de<br />
mange kulturspor, som er med til<br />
at gøre Gl. Lejre til ét af de vigtigste<br />
arkæologiske områder i Danmark.<br />
GPS’erne kan også bruges til at finde<br />
de mange små skatte, geocaches, som<br />
er gemt ude i naturen.<br />
På nationalparksprojektets hjemmeside,<br />
www.skjoldungelandet.<strong>dk</strong>,<br />
kan du læse mere om hvordan du<br />
selv kan komme i gang med GPSskattejagt,<br />
også kaldt geocaching.<br />
60 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
gik. I 2011 og 2012 genopføres på en<br />
prominent bakke Lejres gamle skibssætning,<br />
hvoraf der af originalen ved<br />
Gl. Lejre kun findes 28 af de i alt ca.<br />
120 kæmpesten tilbage. Skibssætningen<br />
bliver 74 meter lang - tre gange<br />
Runde tårns højde. Den opføres med<br />
hån<strong>dk</strong>raft af frivillige, der vil prøve<br />
Tadre Mølle<br />
maler stadig<br />
Elverdamsdalens vandmøllehistorie<br />
kan føres<br />
tilbage til middelalderen.<br />
Der har gennem<br />
årene ligget mindst<br />
13 vandmøller. Tadre<br />
Mølle er i dag den eneste<br />
bevarede og endnu<br />
fuldt funktionsdygtige<br />
mølle. Nær møllen<br />
er der, som det eneste<br />
sted i landet, åbnet et<br />
kildekalkbrud.<br />
Tadre Mølle´s sidste<br />
private ejer var den legendariske<br />
frk. Marie<br />
Hansen – i folkemunde<br />
kaldet ”Møllemarie”. I modsætning<br />
til dalens andre mølleejere, så<br />
hun det som sin livsopgave at holde<br />
møllen kørende og bevaret, selvom<br />
der ikke længere kom kunder til<br />
møllen. Hun vedholdt med at male<br />
foder i vandmøllen til gårdens dyr og<br />
accepterede i 1950´erne Nationalmuseets<br />
ønske om at frede og istandsætte<br />
møllen. På trods af flere favorable<br />
kræfter med fortidens teknologiske<br />
udfordringer. En skibssætningssten<br />
vejer omkring 3 ton.<br />
Lejres nye skibssætning bliver den<br />
første skibssætning i verden, der genopføres<br />
siden vikingetiden. Ideen er<br />
skabt mellem Sagnlandet og <strong>Skjoldungelandet</strong>,<br />
der yder finansiel støtte.<br />
købstilbud fra private liebhavere<br />
valgte hun at overdrage ejendommen<br />
til staten i 1986 med et ønske<br />
om, at møllen blev ført videre i funktionsdygtig<br />
tilstand, og at den skulle<br />
holdes åben for offentligheden i fremtiden.<br />
Møllegården fungerer i dag som naturcenter<br />
og museum med særlig fokus<br />
på Elverdamsdalens kulturmiljøer.
Forskning under vand<br />
Vikingeskibsmuseet varetager<br />
det Marine Beredskab for Nationalmuseet,<br />
hvilket indebærer,<br />
at Vikingeskibsmuseet har<br />
det marinarkæologiske ansvar<br />
i Østdanmark omfattende Sjælland,<br />
Øerne og Bornholm.<br />
Det Marine Beredskab kan<br />
overordnet opdeles i tre arbejdsområder:<br />
Forundersøgelser med dykkere<br />
i forbindelse med anlægsarbejde.<br />
Besigtigelser og undersøgelser<br />
af fund, der er anmeldt af<br />
sportsdykkere, fi skere og andre.<br />
Forskningsundersøgelser og<br />
forskningsprojekter, som museet<br />
selv står for eller laver i<br />
samarbejde med andre forskere<br />
i Danmark eller i udlandet og<br />
som også omfatter EU-projekter.<br />
På museets arkæologiske<br />
værksted er der udstilling, fi lm,<br />
aktiviteter og fl fl otte genstande<br />
fra marinarkæologernes marinarkæologernes arbejdede<br />
under vand.<br />
Langskibet ”Havhingsten fra Glendalough”, der<br />
kan ses i museumshavnen, sejlede i 2007-08<br />
til Dublin og retur. Fortællingen om det 30<br />
meter lange krigsskib kan opleves fl ere<br />
forskellige steder rundt om på Vikingeskibsmuseets<br />
store område.<br />
På storskærm vises fi lm<br />
om den dramatiske rejse.<br />
Den arkæologiske viden bliver bragt til<br />
live gennem museets mange aktiviteter:<br />
På Vikingeskibsmuseets bådeværft<br />
rekonstrueres vikingetidens prægtige<br />
skibe ved hjælp af kopier af vikingernes<br />
værktøj. Før bådebyggerne kan påbegynde<br />
gynde deres arbejde, har de været rundt rundt<br />
i både danske danske og udenlandske skove skove for<br />
at udvælge udvælge de helt helt perfekte træer til at<br />
bygge bygge skibene skibene af.<br />
”Nye” skibe i vikingernes kølvand<br />
...vidste du det?<br />
I rebslagerens værksted håndlaves<br />
alt tovværk til skibene af blandt andet<br />
lindebast og hestehår, som var vikingetidens<br />
tovværkmaterialer. På Anløbsbroen<br />
inde i Vikingeskibshallen står en<br />
opretstående vægtvæv, som også vikin-<br />
gerne brugte. Her væves de store uldsejl,<br />
som skibene skal udstyres med for<br />
de kan udnytte vindens kraft i sejladsen.<br />
Vikingeskibsmuseet bygger, i samarbejde med <strong>Skjoldungelandet</strong>,<br />
en rekonstruktion af vikingeskibet<br />
Skuldelev 6, en fi skerbåd fra 1030’erne. Den<br />
nye Skuldelev 6 rekonstruktion skal bruges<br />
til at sejle med museumsgæster på<br />
Roskilde Fjord og til sejladsforsøg<br />
– og være <strong>Skjoldungelandet</strong>s<br />
fl ydende vartegn!<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
61
Formidling, undervisning og forsking...<br />
<strong>Nationalpark</strong>en samarbejder med<br />
Roskilde Universitet (RUC)<br />
<strong>Nationalpark</strong>en samarbejder<br />
med Roskilde Universitet<br />
(RUC).<br />
RUC har gennem flere<br />
årtier haft megen videnskabelig<br />
aktivitet knyttet<br />
til Roskilde Fjord, som<br />
udgør en væsentlig del af<br />
nationalparken, men også<br />
på land har der vist sig<br />
at være et væld af samarbejdsmuligheder.<br />
<strong>Nationalpark</strong>projektet<br />
har brug for både gammel<br />
og ny viden på højt, fagligt<br />
niveau og ideer og forslag<br />
til nye problemløsninger<br />
til de tit komplicerede forvaltnings-opgaver.<br />
RUC<br />
på sin side er interesseret i<br />
at se sin sagkundskab benyttet<br />
- dette gælder selvfølgelig<br />
ikke mindst i universitetets<br />
egen region. Et<br />
nationalparkprojekt byder<br />
på mange interessante og<br />
ofte tværfaglige problemstillinger,<br />
som kalder på<br />
forskning, udredninger og<br />
studenterprojekter.<br />
Roskilde, en universitets- og uddannelsesby<br />
Roskilde Universitet<br />
Miljø, samfund og rumlig planlægning,<br />
miljøbiologi, geografi, natur<br />
og modeller, historie, kulturhistorie<br />
og identitet, oplevelsesøkonomi og<br />
turisme, information og kommunikation<br />
samt projektudvikling.<br />
Danmarks Miljøundersøgelser<br />
Miljø- og naturforvaltning, klimaeffekter<br />
på land og vand, klimaøkonomi,<br />
jordbrug natur og miljø samt<br />
marin økologi.<br />
Roskilde Museum<br />
Arkæologi, forskning, samling,<br />
dokumentation og formidling af<br />
kulturspor fra tidligste tider til nu.<br />
Marinarkæologisk Beredskab<br />
Vikingeskibsmuseet<br />
Arkæologi, forskning, samling, dokumentation<br />
og formidling af sejlskibe,<br />
med hovedvægten på vikingetid.<br />
Rekonstruktion og testing af vikingeskibe<br />
m.fl.<br />
DTU Risø<br />
Teknologisk innovation og udvikling,<br />
klima og energisystemer, vindenergi,<br />
bioenergi, solenergi, biomaterialer<br />
samt dyrkningsmetoder.<br />
Sagnlandet Lejre<br />
Forskningsbasret afprøvning og rekonstruktion<br />
af landskabsmiljøer<br />
gennem tiderne.<br />
* Forskning i nationalparken<br />
Forskning i nationalparken dækker over en bred<br />
vifte af aktiviteter. Det kan eksempelvis være i form<br />
af eksperimenter i landskabet, analyser af pollenprøver<br />
fra søer og moser, arkæologiske udgravninger,<br />
overvågning af fugle eller den historiske<br />
udvikling i landsbyerne.<br />
Forskningsbaseret viden indgår fortløbende i forvaltningen<br />
af nationalparken, hvor studerende, undervisere<br />
og forskere, kan medvirke til udvikling af<br />
ideer, tilgange, metoder og produkter indenfor nationalparkens<br />
virkefelter.<br />
<strong>Nationalpark</strong>en anlægger en forskningsbaseret<br />
dokumentationslinje, således at overvågning, målinger<br />
og evalueringer af metoders og effekter bliver<br />
en integreret del af arbejdet. Meget af dette arbejde<br />
vil kunne udføres af studerende.<br />
I Roskilde Kommune findes følgende forsknings-, udviklings- og uddannelsesinstitutioner, som alle har fagligt<br />
interessefællesskab med en nationalpark.<br />
62 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
MadExperimentariet<br />
Fødevarer og ma<strong>dk</strong>ultur, principperne<br />
i Ny Nordisk Mad udbredes til<br />
uddannelser, industri og samfund,<br />
internationalt brand udvikles for<br />
dansk fødevarekultur. Samarbejder<br />
med Slagteriskolen.<br />
Lyngby Landbrugsskole<br />
Alle uddannelser indenfor landbrug.<br />
University College Sjælland<br />
Professionsuddannelser, bl.a. lærer<br />
og pædagog, centrale for formidling.<br />
Hospitalerne<br />
Sundhed og psyke, helbredelse og<br />
forebyggelse.
Holmene ved Jyllinge<br />
I Roskilde Fjord, ud for Jyllinge, ligger<br />
øerne Lilleø og Jyllinge Holme,<br />
som især er kendt for deres udstrakte<br />
stenstrøninger. Øerne og vandet<br />
omkring dem har gennem jagt, fi -<br />
skeri, indsamling af mågeæg m.v. i<br />
århundreder forsynet områdets beboere<br />
med føde. I dag anvendes Lilleø<br />
blandt andet til guidede ture og<br />
formidling, hvor skoleelever introduceres<br />
til områdets særlige natur- og<br />
kulturhistorie. Det lavvandede områ-<br />
Konventhusets gård ved siden af<br />
domkirken blev udgravet i løbet af<br />
2010. Udgravningen resulterede i fl ere<br />
fund af mønter og glaseret keramik<br />
af samme type, som blev fremstillet i<br />
England i begyndelsen af 1000-årene.<br />
I den periode var Danmark under<br />
stærk indfl ydelse fra England, idet<br />
Svend Tveskæg og hans søn og efterfølger,<br />
Knud den Store, var konger<br />
over Danmark og England på en gang.<br />
Da Roskilde blev grundlagt for ca.<br />
de med krebsdyr og muslinger og de<br />
ca. 30 små øer og holme gør fjorden<br />
til et attraktivt yngle- og rastested for<br />
mange fugle.<br />
På Lilleø og Jyllinge Holme yngler<br />
hvert forår en lang række fuglearter,<br />
herunder fjordens fi re mågearter –<br />
hættemåge, stormmåge, sølvmåge og<br />
svartbag, samt terner, bl.a. den lille<br />
sjældne dværgterne. Jyllinge Holme<br />
huser endvidere en af Danmarks<br />
største knopsvanekolonier.<br />
1000 år siden, var det for at markere<br />
magtaksen i det unge kristne kongerige:<br />
konge og kirke. Med en prominent<br />
placering ovenfor den stejle<br />
bakke ned mod fjorden byggedes<br />
den første kirke og kongsgård, så de<br />
kunne ses vidt omkring i landskabet.<br />
Den engelske kirke påvirkede i høj<br />
grad den danske, både hvad angår<br />
organisation og gejstlighed, men man<br />
havde altså også engelske møntmestre<br />
og pottemagere, bl.a. i Roskilde.<br />
...vidste du det?<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong><br />
Magasin maj 2011<br />
Redaktion:<br />
Poul Bjerager, projektleder, landinspektør<br />
Laura Emilie Beck, forstkandidat<br />
Design, layout og grafi k:<br />
Redaktionen sammen med RA Reklame<br />
Hovedteksten:<br />
Styregruppen v/ Poul Bjerager<br />
Tak til følgende for diverse<br />
tekstbidrag, fakta og inspiration m.v.:<br />
Anne Marie Bürger, biolog · Bent Gottfredsen,<br />
lokalhistoriker · Bertil Jacobi, advokat Bjørn<br />
Petersen, biolog · Christian Wedell-Neergaard,<br />
godsejer · Claus Helweg Ovesen, biolog<br />
Erik Hansen, ornitolog · Jens Peter Simonsen,<br />
skovrider · Jens Ulrichsen, arkæolog<br />
Kim Lundshøj, direktør · Lars Holten, arkæolog<br />
Laura Emilie Beck, forstkandidat · Lola Thorsten,<br />
kulturgeograf · Morten Vincents, biolog ·<br />
Rikke Johansen, arkivar · Sune Møller, naturvejlederkonsulent<br />
· Søren Grøntved, biolog ·<br />
Søren Moses, museumsinspektør<br />
Tove Binzer, naturadvokat · Tim Holmegaard<br />
Krat, naturvejleder<br />
Fotos<br />
Copyright på alle fotos tilhører<br />
<strong>Skjoldungelandet</strong>, Vikingeskibsmuseet, Roskilde<br />
Museum, Sagnlandet Lejre, Gefi on, RUC<br />
og/eller:<br />
Hovedfotograferne:<br />
Poul Bjerager · Ole Malling · Werner Karasch<br />
Enkelte fotos:<br />
Claus Helweg Ovesen · John Larsen DOF,<br />
Laura Emilie Beck · Nicolas Padfi eld<br />
Patrick Holbek · Rikke Johansen<br />
Tim Holmegaard Krat<br />
Erhvervsmæssig benyttelse af tekst og<br />
billeder ikke uden tilladelse.<br />
Roskildes ældste tider <strong>Nationalpark</strong>projektet har valgt et<br />
smykke fra Gl. Lejre som logo. Det<br />
blev fundet af Roskilde Museum under<br />
en udgravning af en meget stor<br />
kongehal i 2004. Der er tale om et<br />
smykke fra omkring år 600 (“Skjoldungetiden”)<br />
og det forestiller et dyrevæsen<br />
af mytologisk karakter. Skabt<br />
af en af vore fofædre med udgangspunkt<br />
i naturmotiver, båret af fantasi<br />
og dygtigt håndværk. Med sin biden<br />
sig selv i halen bliver smykket i vore<br />
dage til et uendelighedstegn, som kan<br />
symbolisere forbindelsen mellem fortid<br />
og fremtid.<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
63
Debat<br />
Det er vigtigt for nationalparkprojektet<br />
og de to kommuner at vide, hvad<br />
der i befolkningen tænkes om nationalparkforslaget.<br />
Vi stræber mod at tilgodese alle interesser.<br />
En forudsætning for at det<br />
skal lykkes er, at vi ved mest muligt<br />
om hvilke ønsker, forslag, vurderinger<br />
og bekymringer, der rører sig.<br />
I styregruppen, som rummer repræsentanter<br />
for de største organisationer,<br />
myndigheder og instititioner,<br />
der hver især har interesser i landskabet,<br />
har vi fundet et fælles fodslag.<br />
Nemlig det forslag om nationalpark,<br />
der er fremlagt her i magasinet.<br />
Men det kan justeres. Lad os høre din<br />
mening. Deltag i debatten.<br />
Spørgsmål og emner til debat<br />
Vi vil gerne høre kommentarer til de<br />
8 emner, der er beskrevet i dette debatmagasin<br />
- generelle kommentarer eller<br />
konkrete forslag.<br />
I magasinet er hvert emne først<br />
præsenteret med en indledning, der<br />
giver et fornødent overblik. De sidste<br />
sider om hvert emne er inspirerende<br />
eksempler på, hvad emnet omhandler.<br />
I midten af hvert emneafsnit er der<br />
præsenteret en overordnet VISION,<br />
som er konkretiseret i en række underpunkter.<br />
Det er disse visioner vi<br />
sætter til debat.<br />
Hertil kommer det måske allervigtigste<br />
debatemne, nemlig afgrænsningen<br />
af området, hvor styregruppen<br />
har fremlagt sit forslag.<br />
Visionerne og underpunkterne er<br />
alle af principiel karakter. Hvis du har<br />
helt konkrete forslag til dette eller hint,<br />
så vil vi meget gerne modtage dem.<br />
64 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Deltag i debatten<br />
Ude i landskabet<br />
Deltag i nogle af de arrangementer,<br />
vi nævner på side 66 - 67. Ideen er:<br />
kom ud og oplev landskabets kvaliteter<br />
sammen med nogle af nationalparkfolkene.<br />
Her er der mulighed<br />
for at drøfte nationalparkemner<br />
undervejs og bagefter.<br />
På hjemmesiden<br />
Deltag i debatten på vor hjemmeside<br />
www.skjoldungelandet.<strong>dk</strong>. Her<br />
er der en debatsøjle for hvert af de<br />
nævnte spørgsmål. Flere debatsøjler<br />
kan åbnes, når der kommer motiverede<br />
oplæg om det. På hjemmesiden<br />
kan du bidrage såvel generelt som i<br />
afgrænsede emnedebatter.<br />
Cafemøder<br />
Sidst i debatperioden afholdes et cafemøde<br />
i Lejre og et i Roskilde, hvor<br />
nationalparksagen kan opsummeres<br />
og drøftes på tværs af emnerne.<br />
Mail<br />
Skriv mail til os på:<br />
skjoldungelandet@lejre.<strong>dk</strong> eller<br />
skjoldungelandet@roskilde.<strong>dk</strong><br />
Grunlovsmøde i Herthadalen ca. 1908<br />
Mange muligheder for at deltage i debatten<br />
Brev<br />
Skriv brev eller send postkort til os:<br />
<strong>Skjoldungelandet</strong>,<br />
Rådhuset i Allerslev, postadresse:<br />
Møllebjergvej 4, 4330 Hvalsø, eller<br />
<strong>Skjoldungelandet</strong>,<br />
Roskilde Museum, Skt. Ols Gade<br />
15D, 4000 Roskilde.<br />
Telefon<br />
Ring til os på <strong>Skjoldungelandet</strong>s<br />
sekretariat og tal med Laura Beck,<br />
Lola Thorsten, Tim Krat eller Poul<br />
Bjerager. Telefon nummer 46 31 62<br />
81 (Roskilde) eller 46 46 25 32 (Lejre).<br />
Arbejdsgrupper<br />
Ved anmodning, kan sekretariatet<br />
formentlig hjælpe med gruppedrøftelser<br />
om særlige emner eller<br />
forslag.<br />
Opinionsundersøgelse<br />
Deltag venligst, hvis du bliver<br />
ringet op fra kommunen i forbindelse<br />
med en større opinionsundersøgelse<br />
sidst i debatfasen.
DEBAT<br />
Spørgsmålene kan sammenfattes således:<br />
Er du enig i forslaget til afgrænsning af området?<br />
Er du enig i Visionen for Natur og landskab?<br />
Er du enig i Visionen for Kulturmiljø og rigshistorie?<br />
Er du enig i Visionen for Landbrug, skovbrug og fjordbrug?<br />
Er du enig i Visionen for Friluftsliv?<br />
Er du enig i Visionen for Adgang og stier?<br />
Er du enig i Visionen for Turisme og erhverv?<br />
...OM NATIONALPARKEN<br />
Grundspørgsmålet er: Vil vi have en nationalpark?<br />
Hvis du er enig med styregruppen heri, kan du også<br />
tage stilling til en række tematiske spørgsmål:<br />
Er du enig i Visionen for Formidling, uddannelse og forskning?<br />
Har du andre idéer eller konkrete forslag til nationalparken?<br />
Dine kommentarer skal være os i hænde senest 1. oktober 2011<br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
65
Aktivitetskalender<br />
Oplev landskabet og kom med ideer til nationalparken<br />
Dette er et supplement eller alternativ til debatformerne nævnt på de forrige sider. Debatten om nationalparken foregår her ude i<br />
selve landskabet, baseret på egne oplevelser derude. Ideen er, at du ser og ”prøver” en del af parken, hører et oplæg eller to, og derefter<br />
får mulighed for på forskellig vis at komme med dine kommentarer og forslag.<br />
Se meget mere og detaljer for de enkelte arrangementer på www.skjoldungelandet.<strong>dk</strong>.<br />
Tid og Sted Arrangement Debattema<br />
Søndag<br />
29. maj<br />
Kl. 10 – ca.15<br />
Søndag<br />
5. juni<br />
Kl. 12 - 16<br />
Mandag<br />
13. juni<br />
Kl. 10 - 13<br />
& 13.30 - 16.30<br />
Søndag<br />
19. juni &<br />
4. september<br />
Kl. 10 - 16<br />
Fredag<br />
17. juni<br />
Kl. 9 - 12<br />
Midsommer<br />
21. juni<br />
Kl. 15 - 20<br />
Sommerferie<br />
Hen over<br />
sommeren<br />
Søndag<br />
7. august<br />
Kl. 14 - 16<br />
Tirsdag<br />
9. august<br />
Kl. 16 - 19<br />
66 Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
Startskuddet: Pionertrek ad Skjoldungestien.<br />
Vandrestien (som afmærkes i juni) bliver en ny trekkingrute på ca. 26 km gennem fantastisk<br />
smukt og varieret naturlandskab. To ekspeditioner starter samtidigt: en fra Hvalsø og en fra<br />
Roskilde. Når de mødes (efter ca. 13 km) findes et sted til hvil og frokost, og nationalparkdebatten<br />
skydes i gang. <strong>Nationalpark</strong>en generelt.<br />
Stilleskov, ny sø m.m. i Boserup skov<br />
I midten af Boserup skov er Naturstyrelsen og <strong>Skjoldungelandet</strong> ved at genskabe en stor tidligere<br />
sø og lysning samt etablere et stort stilleområde i den østlige del af skoven. Guidede ture<br />
udgår fra Boserupgård hver time. Efterfølgende debat med <strong>Skjoldungelandet</strong> om<br />
Natur og landskab<br />
Rutefart med M/S Skjelskør<br />
Det gode skib Skjelskør sejlede tidligere i rutefart på Roskilde Fjord. Vi sejler ruten Roskilde<br />
- Jyllinge Holme - Gershøj og kommer tæt forbi kongeriget Elleore, Eskildsø og Selsø. En rundtur<br />
varer 3 timer. Fjordbrug, natur og landskab, turisme<br />
Sejl med vikingeskib i Kattinge Vig<br />
Prøv at sejle med Kraka Fyr i den smukkeste del af Roskilde Fjord (se forsiden). Flere sejladser<br />
i løbet af dagen, også til og fra Roskilde. Billetter købes på Vikingeskibsmuseet eller evt. ombord.<br />
På land er der drøftelser om Formidling, færdsel på fjorden<br />
Turisme og erhvervsdrøftelser ombord på Sagafjord<br />
Oplæg om nationalpark og erhvervsmuligheder under sejladsen på fjorden samt drøftelser om<br />
koordinering af turisme og erhversfremme<br />
Den nye skibssætning i Sagnlandet Lejre<br />
Deltag i (eller fotografer) rejsningen af nogle kæmpesten til den kommende skibssætning i fuld<br />
skala. Derefter mulighed for deltagelse i drøftelse om Formidling, undervisning og forskning<br />
På egen hånd<br />
Oplev nationalparkområdet på egen hånd. Få inspiration på www.skjoldungelandet.<strong>dk</strong> og<br />
www.udinaturen.<strong>dk</strong><br />
Kunsten ud i landskabet<br />
Igen i år arrangerer de to kommuner og <strong>Skjoldungelandet</strong> en række kunst- og musikbegivenheder,<br />
hvor landskabet bruges som galleri og scene. Ved nogle af disse arrangementer vil der<br />
efterfølgende være debat om nationalparken og landskabets kulturelle muligheder.<br />
Herthadalen<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens Venner inviterer til dette møde. Vi går en lille tur til det renoverede monument<br />
”Talerstolen”. Tilbage ved restaurant Herthadalen er der kaffe, taler og musik samt<br />
mulighed for at drøfte <strong>Nationalpark</strong>sagen og afgrænsningen m.m.<br />
Sti til naturen fra Roskilde<br />
Følg med på den flotteste sti til naturen fra Roskilde: Domkirken -Vikingeskibene - Kællingehaven<br />
– Boserup - Kongemarken – Rørmosen – Sankt Hans - Sankt Jørgensbjerg – Domkirken.<br />
6 km. Efter turen er der debat om Kulturmiljøer, natur og landskab samt adgang og stier
Onsdag<br />
17. august<br />
Kl. 17 - 21<br />
Torsdag<br />
8. september<br />
Kl. 16 - 18<br />
Aktivitetskalender<br />
Tid og Sted Arrangement Debattema<br />
Søndag<br />
14. august<br />
Kl. 10 - 14<br />
Mandag<br />
22. august<br />
Kl. 16 - 19<br />
Onsdag<br />
24. august<br />
Kl. 17 - 19<br />
Søndag<br />
28. august<br />
Kl. 10 - 16<br />
Søndag<br />
11. september<br />
Kl. 7.30 - 11.30<br />
Søndag<br />
18. september<br />
Kl. 14 - 17<br />
Søndag<br />
25. september<br />
Kl. 14 - 16<br />
Tirsdag<br />
27. september<br />
Kl. 19 - 22<br />
Onsdag<br />
28. september<br />
Kl. 19 - 22<br />
Skjoldungestierne gennem Hvalsøskovene<br />
Vi vandrer ad de nye Skjoldungeruter gennem Bidstrupskovene ved Hvalsø med skovens folk.<br />
Undervejs og bagefter er der mulighed for drøftelser om Skovenes natur og friluftsliv<br />
Sonnerupgård, Tadre Mølle og Aastrup<br />
Guidet natur-, kultur- og landskabsvandring. Fra Sonnerupgård gennem skovene til Tadre<br />
Mølle og til Åstrup og retur ad anden rute, 6 km. Medbragt kold aftensmad nydes et sted i det<br />
grønne. Herefter kaffe og debat på Sonnerupgård om Kulturmiljøer og parkens afgrænsning<br />
Gårdbesøg og landbrugsvandring<br />
Vi besøger et økologisk brug, Hesselbjerggård, og går med gårdejeren ud over folde<br />
og enge. Vi hører et oplæg om matrixlandbrug og mulighederne i nationalparken.<br />
Mulighed for at købe og spise aftensmaden på gården (grill) Landbrug og erhvervsmuligheder<br />
Foredrag om Danmarks <strong>Nationalpark</strong>er<br />
Biolog, forfatter og naturdebattør Michael Stoltze fortæller om Danmarks nuværende og<br />
potentielle nationalparker, auditoriet på Roskilde Rådhus. Natur og landbrug<br />
Naturvandring på Eskilsø<br />
Naturvandring på Eskilsø, med udsigt over Roskilde Fjord og gode eksempler på naturgenopretning.<br />
Besøg ved klosterruinen.<br />
Arrangør: DN Roskilde<br />
Lejre, Roskilde og Riget<br />
Lille vandring i Domkirkens nærhed. Foredrag om Lejres og Roskildes placering i rigshistorien.<br />
Derefter drøftelse af nationalparksagen med vægt på<br />
Kultur- og rigshistorie og formidling<br />
Med Sagafjord på Naturens Dag<br />
Sejltur på Roskilde Fjord med vægt på fjordens geologi og fugleliv.<br />
Arrangør: DN Roskilde <strong>Nationalpark</strong>ens marine områder<br />
Gårdbesøg og landbrugsvandring<br />
Vi besøger Glædesbjerggård i Skov Hastrup, og går med gårdejeren en tur ud over mark og<br />
overdrev. Vi hører et oplæg eller to tager en drøftelse om landbrugets bekymringer og muligheder<br />
i nationalparken. Landbrug og erhvervsmuligheder<br />
Rundt om Gl. Lejre<br />
Fra Lejre Museum går vi ad kendte og mindre kendte ruter rundt om den sagnomspundne<br />
gamle landsby, og hører om lidt af hvert undervejs. Efterfølgende drøftelse af<br />
Stier og formidling<br />
Cafemøde i Roskilde Kommune<br />
På cafemødet, som holdes i auditoriet på Roskilde Rådhus, præsenteres et overblik på de hidtil<br />
indhøstede kommentarer og forslag. Derefter korte rundbordsdrøftelser af nationalparkens<br />
hovedspørgsmål efterfulgt af opsamling og kommentering i plenum.<br />
Cafemøde i Lejre Kommune<br />
På cafemødet, som holdes i Sagnlandet Lejre, præsenteres et overblik på de hidtil indhøstede<br />
kommentarer og forslag. Derefter korte rundbordsdrøftelser af nationalparkens hovedspørgsmål<br />
efterfulgt af opsamling og kommentering i plenum. Der arrangeres bus mellem Lejre<br />
station og Sagnlandet.<br />
Der kan forekomme ændringer i programmerne. Check på vor hjemmeside www.skjoldungelandet.<strong>dk</strong><br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011<br />
67
68<br />
Deltag i debatten<br />
om <strong>Nationalpark</strong>en<br />
<strong>Skjoldungelandet</strong><br />
Roskilde Museum, 4000 Roskilde, 46 31 62 81, skjoldungelandet@roskilde.<strong>dk</strong> og<br />
Rådhuset i Allerslev, 4330 Hvalsø, 46 46 25 32, skjoldungelandet@lejre.<strong>dk</strong> www.skjoldungelandet.<strong>dk</strong><br />
Fra Skjoldungeland til <strong>Nationalpark</strong> maj 2011