spastikeren 5/2012 - Spastikerforeningen
spastikeren 5/2012 - Spastikerforeningen
spastikeren 5/2012 - Spastikerforeningen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Stamcellebehandling til neurologiske sygdomme<br />
”Hjernestamceller” blev første gang nævnt i litteraturen i 2000.<br />
Der er forsøgt behandling med neuronale stamceller af flere<br />
forskellige typer udviklet fra fostre både hos forsøgsdyr og<br />
mennesker, og behandlingen er suppleret med vækstfaktorer<br />
og stoffer, der nedsætter blod-hjerne barrieren - dvs. transporten<br />
fra blod til hjerne.<br />
En ubetinget succes er behandlingen af rygmarvsskader.<br />
Tidligere var der ingen mulighed for at genvinde funktion, hvis<br />
rygmarven blev skåret helt over ved f.eks. trafikuheld eller<br />
skud. Nu kan man sammenføje enderne med specielt udviklede<br />
stamceller udviklet fra center for lugteopfattelsen. Denne succes<br />
medførte en eksplosion af tilbud om stamcellebehandling<br />
i udlandet, idet man troede, at disse celler kunne bruges på<br />
alle neurologiske sygdomme. Det forklarer den lange liste af<br />
neurologiske sygdomme, som centre i Kina og Ukraine reklamerer<br />
med at kunne helbrede. Sagen er blot, at der ikke foreligger<br />
videnskabelige beviser for effekten. Her skal man lige være<br />
opmærksom på, at patienter, der på forskellige hjemmesider<br />
beretter om effekt umiddelbart efter behandlingen, formentlig<br />
oplever det, man kalder placebo-effekt - ønsketænknings effekt<br />
- idet effekten af stamcellebehandlingen først vil indtræde<br />
efter 3 uger. Cellerne skal først finde det sted, de vil slå sig ned<br />
og vokse, og det tager ca. 3 uger.<br />
Stamcellebehandling af cerebral parese<br />
Ved gennemgang af den nyeste litteratur har vi desværre ikke<br />
fundet holdepunkter for, at stamcellebehandling virker på<br />
eksisterende cerebral parese. Der er således ingen effekt, når<br />
barnet har fået symptomer på cerebral parese.<br />
Der er imidlertid beskrevet virkning på akutte hjerneskader,<br />
som f.eks. skader efter iltmangel og nedsat gennemblødning i<br />
hjernen hos nyfødte. Denne behandling er forbundet med flere<br />
vanskeligheder. For det første skal behandlingen gives meget<br />
tidligt - senest 3 dage efter fødslen. For det andet kender man<br />
ikke dosis dvs. den mængde stamceller, der har bedst virkning,<br />
og sidst men ikke mindst vil det være meget svært at udvælge<br />
børn til denne behandling umiddelbart efter fødslen, idet der i<br />
dag eksisterer flere behandlingsmuligheder, som med sikkerhed<br />
virker. Nyfødte børn, der har været udsat for iltmangel<br />
eller nedsat gennemblødning, bliver således behandlet med<br />
afkøling – nedsættelse af kropstemperaturen eller iltbehandling<br />
i trykkammer. Begge behandlinger nedsætter beskadigelsen af<br />
hjernens hvide substans specielt omkring hjernens hulrum. Det<br />
er denne beskadigelse, der i lægesproget hedder periventrikulær<br />
leukomalasi, som på længere sigt medfører cerebral parese.<br />
Fremtid og muligheder<br />
Noget af det væv, der er dårligst til at regenerere, er hjerne og<br />
nerver, som er opbygget af neuroner (nerveceller). Hvis man<br />
kan få stamceller til at udvikle sig rigtigt og erstatte ødelagte<br />
neuroner på de rigtige steder, kan man måske helbrede flere<br />
neurologiske sygdomme, heriblandt cerebral parese; men det<br />
kræver tid og forskning.<br />
I dag forskes der intenst i brugen af stamceller mange<br />
steder i verden. Danmark fik sit første center for forskning i<br />
stamceller for godt et år siden og har allerede mange internationale<br />
forskere.<br />
I princippet er der nærmest uendelige muligheder med<br />
stamceller, men der er lang vej endnu, før de mange ideer<br />
bliver realistiske behandlingsmuligheder. Dels ligger der en<br />
stor mængde forskning i at få cellerne til at udvikle sig rigtigt,<br />
og dels er hele stamcelleområdet underlagt lovgivning, som er<br />
under debat på grund af de etiske spørgsmål omkring kloning<br />
og brug af fostre som ”reservedele”.<br />
Kilder<br />
1. Ann Neurol <strong>2012</strong>;71:589-600. Cell Therapy for Neonatal Hypoxia-<br />
Ischemia and Cerebral Palsy. Udgivet i maj <strong>2012</strong> i samarbejde mellem<br />
universiteter i Auckland, Utrecht, Seattle, Oregon, London og Gøteborg.<br />
2. National Institutes of Health. Expert Opin Biol Ther.<br />
2011;11(4):463-471. Update on Stem Cell Therapy for Cerebral<br />
Palsy. Georgia and Cleveland.<br />
3. Medlink Neurology. August 2011. Clinical summary: Cell therapy<br />
for neurological disorders. Meget omfattende neurologisk lærebog<br />
på nettet, der opdateres løbende.<br />
Spastikeren 5/<strong>2012</strong><br />
27