5. Integration på arbejdsmarkedet
5. Integration på arbejdsmarkedet
5. Integration på arbejdsmarkedet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I vores tidligere projekt ”Grænser og potentialer for virksomhedernes sociale ansvar” (Borries<br />
og Fischer:2002) så vi, at virksomhedernes forskellige betingelser giver forskellige tilgange til<br />
at tage socialt ansvar. Det er blandt andet virksomhedernes størrelse, om de er private eller<br />
offentlige, deres effektivitetstænkning og kundernes og medarbejdernes forventninger, der har<br />
indflydelse <strong>på</strong> deres tilgang til det sociale ansvar og <strong>på</strong> om de overhovedet interesserer sig for<br />
opgaven. Virksomhederne skal kunne se en fordel i at tage socialt ansvar, hvorfor et socialt<br />
ansvar altid bliver formet efter virksomhedens interesser og effektivitetstænkning. Det behøver<br />
ikke at være et direkte økonomisk udbytte, men også indirekte fordele som for eksempel<br />
profilering og legitimitet, der kan give virksomheden bedre betingelser og derved øge effektiviteten.<br />
Generelt yder de små virksomheder en større integrationsindsats end de store og de<br />
offentlige virksomheder yder en større integrationsindsats end de private, men der er fortsat<br />
også mange virksomheder, der overhovedet ikke har fokus <strong>på</strong> indsatsen. Vi ser nærværende<br />
undersøgelse som en forlængelse af konklusionerne fra vores tidligere undersøgelse, fordi vi<br />
blev opmærksomme <strong>på</strong> den store forskel mellem virksomhedernes sociale ansvar som tilsyneladende<br />
både er begrundet i virksomhedsforskelle, men også forskelle i den moralske forpligtelse.<br />
Hensigten med at undersøge solidariteten er derfor, at vi vurderer, at den har afgørende<br />
betydning for, om virksomhederne overhovedet tænker integration af personer med nedsat<br />
arbejdsevne ind i deres politik og for hvor langt mulighederne for integration rækker.<br />
Søren Juul har i 2002 udgivet resultaterne af en stor undersøgelse om danskerne moralske<br />
forpligtelser ”Modernitet, velfærd og Solidaritet” (Juul:2002). Overordnet har han undersøgt<br />
solidariteten i det senmoderne samfund, hvorvidt der er tale om en solidaritetskrise eller forandringer<br />
i solidaritetsformerne og de mulige konsekvenser af eventuelle forandringer. Blandt<br />
mange forskellige temaer har han også undersøgt, hvordan det står til med den arbejdende<br />
befolknings solidaritet med dem, der står uden for eller <strong>på</strong> kanten af <strong>arbejdsmarkedet</strong> og om<br />
den prototypiske arbejdssolidaritet er <strong>på</strong> retur til fordel for andre solidaritetsformer. Resultaterne<br />
fra undersøgelsen viser, at <strong>arbejdsmarkedet</strong> især er for dem, der kan følge med og at der<br />
er en grænse for solidaritet med dem, der ikke kan leve op til effektivitetskravene. Han sætter<br />
derfor spørgsmålstegn ved den aktuelle aktiveringsideologi og aktiveringspolitik, da det er<br />
vanskeligt at integrere personer med nedsat arbejdsevne. Han mener, at aktiveringsmulighederne<br />
hænger sammen med, om der fra oven eller fra neden kan skabes en rummelighed, der<br />
også giver plads til mennesker, der ikke lever op til effektivitetskravene (Juul:2002:230). Vi<br />
8