5. Integration på arbejdsmarkedet
5. Integration på arbejdsmarkedet
5. Integration på arbejdsmarkedet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
kommer i arbejde, er der stort set lige så stor en tilgang en tilgang til gruppen, herunder især<br />
til det kommunale system. Derfor peger Beskæftigelsesministeriet <strong>på</strong> en højere prioritering af<br />
den forebyggende indsats (Beskæftigelsesministeriet:2002). Antallet af marginaliserede er<br />
således alt i alt blevet mindre, mens gruppen af marginaliserede i dag er karakteriseret ved en<br />
større koncentration af mennesker med problemer ud over ledigheden.<br />
Sammen med de forbedrede muligheder for integration er der en tendens til en øget polarisering<br />
af befolkningen. Det viser sig ved, at både gruppen af selvforsørgende og gruppen af<br />
permanent forsørgede stiger. Under perioden fra 1994 til 2000 har flere bevæget sig fra forsørgelse<br />
til selvforsørgelse (43 %) end i perioden fra 1984 til 1990 (38 %), som var karakteriseret<br />
ved mere blandede konjunkturer. Den anden side af medaljen er imidlertid, at der er blevet<br />
flere permanent forsørgede end i firserne. I perioden fra 1994 til 2000 blev 13 % tildelt<br />
varige ydelser som efterløn, overgangsydelse og førtidspension, mens det kun var tilfældet for<br />
11 % i perioden fra 1984 til 1990. Der er altså flere, der er blevet frivilligt eller ufrivilligt ”udstødt”<br />
under perioden med høje konjunkturer (CASA og Socialpolitiske Forening:2002:19).<br />
Det kan skyldes, at mennesker med nedsat arbejdsevne, og som ikke lever op til kravene <strong>på</strong><br />
<strong>arbejdsmarkedet</strong>, ikke længere kan ”skjule sig” i arbejdsløshedssystemet <strong>på</strong> grund af den lave<br />
arbejdsløshed og manglen <strong>på</strong> arbejdskraft.<br />
Perioden med højkonjunktur har således medført et markant fald i arbejdsløsheden, mens<br />
mennesker med nedsat arbejdsevne ikke har opnået bedre muligheder for integration. Målgruppen<br />
for integrationsindsatsen er således blevet mindre men med en større koncentration af<br />
personer med begrænsninger i arbejdsevnen. De ovenstående tal viser ikke umiddelbart, at de<br />
gunstige økonomiske vilkår har bidraget til et mere rummeligt arbejdsmarked eller til at<br />
manglen <strong>på</strong> arbejdskraft får virksomhederne til at integrere flere med begrænsninger i arbejdsevnen.<br />
Det tyder derfor <strong>på</strong>, at højkonjunktur ikke i sig selv kan øge integrationen for de<br />
svageste grupper.<br />
<strong>5.</strong>2.2. Beskæftigelsespolitikkens betydning for hvor mange der skal integreres<br />
Med aktiveringsstrategien tilstræber staten, at færre i den arbejdsduelige alder overgår til passiv<br />
forsørgelse som førtidspension og efterløn og at flere integreres <strong>på</strong> <strong>arbejdsmarkedet</strong>. En<br />
lang række lovændringer samt en massiv kampagne har fået kommuner, arbejdsformidlinger<br />
50