5. Integration på arbejdsmarkedet
5. Integration på arbejdsmarkedet
5. Integration på arbejdsmarkedet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
social identitet og anseelse og en basis for et liv i faste rammer (Kongshøj Madsen<br />
mv.:1997:74). Inden for den politiske diskurs argumenteres der for, at de marginaliserede risikerer<br />
at blive stigmatiseret, at miste sine sociale netværk og sin sociale identitet. Samtidig<br />
deltager de ikke i den generelle udvikling af arbejdskraften og risikerer dermed at sakke agterud<br />
i forhold til kvalifikationer. Disse argumenter legitimerer ikke blot workfarestrategien<br />
overfor de ledige, men skaber også grundlaget for en indsats for, at mennesker med begrænsede<br />
arbejdsevner skal sikres en plads <strong>på</strong> <strong>arbejdsmarkedet</strong>.<br />
<strong>5.</strong>2. Målgruppen for integrationsindsatsen<br />
Målgruppen for integrationsindsatsen er marginaliserede, der er i en tilstand mellem integration<br />
og udstødning. På <strong>arbejdsmarkedet</strong> vil det sige en situation mellem fuld, stabil og varig<br />
beskæftigelse <strong>på</strong> den ene side og ingen arbejdsmarkedsmæssige tilknytning overhovedet <strong>på</strong><br />
den anden side. Marginalisering <strong>på</strong> <strong>arbejdsmarkedet</strong> er derfor kendetegnet ved høj grad af<br />
ledighed eller en svag eller ingen beskæftigelsesmæssig tilknytning overhovedet (Kongshøj<br />
Madsen mv.:1997:85). De udstødte har ingen tilknytning til <strong>arbejdsmarkedet</strong> overhovedet og<br />
er typisk <strong>på</strong> en varig overførselsindkomst som førtidspension. De marginaliseret er også uden<br />
beskæftigelse, men har stadig en tilknytning til <strong>arbejdsmarkedet</strong>. Årsagen hertil kan for eksempel<br />
være ledighed, alder, helbredsmæssige forhold og manglende kvalifikationer eller<br />
uddannelse.<br />
I dette afsnit beskriver vi målgruppen for integrationsindsatsen. Vi argumenterer for, at målgruppens<br />
størrelse og problemtyngde <strong>på</strong>virkes og forandres blandt andet <strong>på</strong> baggrund af konjunkturerne,<br />
de politiske målsætninger og forskelle i kommunernes forvaltningspraksis og de<br />
lokale arbejdsmarkeder. De gode konjunkturer betyder for eksempel, at arbejdsløsheden er<br />
faldet markant, mens de politiske målsætninger betyder, at flere borgere med nedsat arbejdsevne<br />
skal i arbejde frem for <strong>på</strong> pension. Selv om <strong>arbejdsmarkedet</strong> er blevet ”støvsuget” for<br />
den gode arbejdskraft, ser det ikke dog ikke ud til, at de svage grupper bliver integreret <strong>på</strong><br />
<strong>arbejdsmarkedet</strong>. Det tyder <strong>på</strong>, at der er en konflikt <strong>på</strong> det sociale niveau mellem virksomhederne,<br />
der ønsker større udbud af arbejdskraft, og de marginaliserede, der tilsyneladende har<br />
svært ved at sælge sin arbejdskraft.<br />
48