5. Integration på arbejdsmarkedet
5. Integration på arbejdsmarkedet
5. Integration på arbejdsmarkedet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>5.</strong> <strong>Integration</strong> <strong>på</strong> <strong>arbejdsmarkedet</strong><br />
Arbejdsmarkedsintegrationen har fået en helt central placering i de senere års social- og arbejdsmarkedspolitik.<br />
De spørgsmål, som vi diskuterer i dette kapitel er, hvem der skal integreres,<br />
hvordan de skal integreres og de problemstillinger og barrierer, der er i forbindelse med<br />
integrationsprocesserne.<br />
Der kan skelnes mellem integration <strong>på</strong> det institutionelle niveau – systemniveau - og <strong>på</strong> det<br />
sociale niveau. Systemintegration relaterer sig til sammenhængen inden for og mellem de<br />
centrale økonomiske og politiske institutioner, mens den sociale integration relaterer sig til<br />
menneskers handlinger og samværsformer (Zeuner:1997:200). Systemintegration handler om<br />
graden af konflikt mellem samfundets dominerende institutioner, som for eksempel mellem<br />
markedssystemet, der er baseret <strong>på</strong> forholdet mellem udbud og efterspørgsel, og velfærdssystemet,<br />
der er baseret <strong>på</strong> velfærdsudligning mellem borgerne. Social integration handler om<br />
graden af konflikt mellem aktørerne, for eksempel mellem arbejdstagere og arbejdsgivere.<br />
Systemerne er rammerne for aktørernes handlinger og graden af den sociale integration er en<br />
afspejling af graden af overensstemmelse <strong>på</strong> det institutionelle niveau. Lilli Zeuner argumenterer<br />
for, at denne sondring mellem de to niveauer og deres indbyrdes relationer kan anvendes<br />
til vise, hvordan integration <strong>på</strong> det sociale niveau som for eksempel arbejdsmarkedsintegrationen<br />
afhænger af overensstemmelse <strong>på</strong> det institutionelle niveau (Zeuner:2001).<br />
Vi koncentrerer os i dette afsnit om arbejdsmarkedsintegrationen med fokus <strong>på</strong> de marginaliseredes<br />
forudsætninger og muligheder for at sælge deres arbejdskraft og blive integreret <strong>på</strong><br />
<strong>arbejdsmarkedet</strong>. Endvidere interesserer vi os for relationen mellem systemintegration og socialintegration<br />
i spørgsmålet om, hvordan arbejdsmarkedsintegrationen <strong>på</strong>virkes af uoverensstemmelse<br />
mellem arbejdsmarkedssystemet, uddannelsessystemet og det sociale system.<br />
<strong>Integration</strong>sbegrebet har mange forskellige betydninger. For eksempel kan man skelne mellem<br />
integration i de sociale fællesskaber baseret <strong>på</strong> relationer mellem familie, venner, naboer<br />
og andre netværk eller integration <strong>på</strong> <strong>arbejdsmarkedet</strong> (Ejrnæs:2000:226). I denne sammenhæng<br />
er det den integration, der fører til beskæftigelse, der er i fokus. Vi forsøger at beskrive<br />
de marginaliserede i forhold til evner, kvalifikationer og begrænsninger i arbejdsevnen, da vi<br />
45