Sociologisk Arbejdspapir Nr. 15, 2003 Annick Prieur & Lars Skov ...
Sociologisk Arbejdspapir Nr. 15, 2003 Annick Prieur & Lars Skov ...
Sociologisk Arbejdspapir Nr. 15, 2003 Annick Prieur & Lars Skov ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
forbrug og tager fat i og diskuterer den vold, der er i film, videospil og musik.<br />
En anden mentor bruger en del tid på at diskutere de unges holdninger til krimi-<br />
nalitet med dem, og forsøger at prikke hul på nogle af de neutraliseringsteknik-<br />
ker de anvender, for eksempel når de afdramatiserer tyverier ved at henvise til at<br />
forsikringen betaler. Når han så spørger om deres egne knallerter er forsikrede,<br />
svarer de nej med henvisning til at det er for dyrt, hvorefter han spørger dem,<br />
hvorfor de tror, forsikring er så dyrt.<br />
Under de ovenfor skitserede forskelligheder mellem mentorernes orien-<br />
tering af arbejdet med den unge kan vi se en noget forskellig opfattelse af,<br />
hvordan forandring af den unge sættes i gang. Sat på spidsen kan det opsum-<br />
meres til et spørgsmål om, hvad man skal begynde med: Rammerne først (bolig,<br />
arbejde, skole), og så vil selvværdet komme derefter og med det også en krimi-<br />
nalitetsfri tilværelse. Eller det følelsesmæssige og holdningsmæssige først, hvor-<br />
efter der følger en motivation til at ordne op i sin tilværelse i øvrigt. Måske kan<br />
det fremtræde som det gamle spørgsmål om, hvad der kom først, hønen eller<br />
ægget. Men det er kun en del af sagen. Det er nemlig også et spørgsmål om,<br />
hvor grundigt man mener, der skal arbejdes med den enkelte unge, og endnu<br />
mere grundlæggende: hvorvidt man ser den unges kriminalitet som forårsaget af<br />
hans livssituation på et givet tidspunkt, eller i stedet formet af nogle<br />
tilbøjeligheder, holdninger eller en dybtgående prægning. Ved at stille det op på<br />
denne måde fremtræder forskellen i tilgang som meget større, end den i praksis<br />
er. Formentlig vil ingen af mentorerne slutte sig klart til kun den ene side af<br />
disse skitserede modsætninger. Men analytisk og pædagogisk kan der være en<br />
vis pointe i at stille tingene så skarpt op.<br />
Den store forskel mellem mentorer eller mellem mentorforløb handler nok<br />
om, hvor meget mentoren og den unge laver, snarere end om hvad de laver. I de<br />
fleste mentorforløb synes vi, der laves meget, og sandsynligvis meget mere end<br />
det, der betales for (10 timer månedligt). I to af de ti mentorforløb kan vi ikke<br />
se, at der laves særlig meget. Der holdes også her en regelmæssig kontakt, men<br />
37