Beretning om veterinærvæsenet i Norge for året 1891.
Beretning om veterinærvæsenet i Norge for året 1891.
Beretning om veterinærvæsenet i Norge for året 1891.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
s<strong>om</strong> fællesbetegnelse. Først i de senere 10-15 år er ordet «lungesyge»<br />
<strong>for</strong>svundet af sygelisterne.<br />
Det kan der<strong>for</strong> vistnok uden fare <strong>for</strong> feiltagelse ansees s<strong>om</strong> fastslået,<br />
at den specifike ondartede lungesyge hos kvæget (peripneumonia<br />
contagiosa bovis) kun har optrådt to gange i <strong>Norge</strong>, nemlig i 1851 ved<br />
Larvik og i 1860 på Ås.<br />
Hun d e gal s k ab optrådte her i landet i 1815 og 1816. I politi- Hundegalskab.<br />
departementets indberetning til kongen <strong>om</strong> sundheds<strong>for</strong>holdene i disse år<br />
anføres, «at en her i riget meget sjelden og frygtelig sygd<strong>om</strong> har vist<br />
sig i de sidste tvende år, dog uden at have <strong>for</strong>anlediget særdeles mærkelige<br />
følger. I begyndelsen af <strong>året</strong> 1815 blev en mand af Kristiania <strong>for</strong>stæder<br />
bidt af en gal hund og fik kort tid derefter hydrophobi og døde.»<br />
I juli samme år optrådte i Gausdal en dødelig sygd<strong>om</strong> blandt husdyrene,<br />
<strong>for</strong>nemmelig blandt svinene; nogle mennesker blev bidt af svin. En<br />
«retsveterinaerkyndig læge», der sendtes op <strong>for</strong>at undersøge sygd<strong>om</strong>men,<br />
erklærede denne <strong>for</strong> hydrophobi, «hvormed de syge dyr i større eller<br />
mindre grad var behæftede.» (?) «Der blev føiet de <strong>for</strong>nødne <strong>for</strong>anstaltninger<br />
såvel til de syge dyrs spærring, s<strong>om</strong> i henseende til de personers<br />
medicinske behandling, der vare bidte » I 1816 optrådte sygd<strong>om</strong>men<br />
ifølge den danske statstidende i Kjølpenhavn, hvor flere personer blev<br />
bidte ; der blev der<strong>for</strong> udstedt <strong>for</strong>bud mod indførsel af hunde hertil fra<br />
Danmark. «I november 1816 blev 3 personer her af stedet ikkedest<strong>om</strong>indre<br />
bidt af gale hunde, men disse helbrededes».<br />
I 1853 angives et tilfælde af rabies hos en hund at være optraadt<br />
i Kristianssand; tilfældet er vel tvivls<strong>om</strong>t.<br />
Senere er intet tilfælde af denne sygd<strong>om</strong> anmeldt (en hund nedskjødes<br />
på Leifsaet i Nordland i 1880 <strong>for</strong>di den led af «krampe», og<br />
man frygtede <strong>for</strong> at det muligens kunde være rabies).<br />
Hvad mu n d- og klovsyge angår, har «sygd<strong>om</strong>me i mund- og Mund- og klovsyge.<br />
klover», «klov- og mundsyge» været opført på de officielle sygelister<br />
lige til udi ottiårene s<strong>om</strong> et fællesnavn <strong>for</strong> alle lidelser i disse organer.<br />
Man har øiensynlig ikke havt øiet åbent <strong>for</strong> <strong>for</strong>skjellen mellem den<br />
egentlige specifike mund- og klovsyge (aphthce epiz,00ticæ) og andre<br />
lidelser her; hestens mundsyge, traumatiske lidelser i munden, på mulen<br />
og klovene, brænderi-udslet på fødderne, klovbrandbyld, kopper, foot-rot<br />
hos f<strong>året</strong> o. I , alt er blandet sammen i en fælles rubrik. Intetsteds kan<br />
det sees, at der har været nogen farsot af smits<strong>om</strong> mule- og klovsygd<strong>om</strong>.<br />
I 1859, da der til vestlandet indførtes endel skotske får, synes dog<br />
«foot-rot» (den såkaldte «ondartede klovsyge hos f<strong>året</strong>» at være blevet<br />
indbragt til Sogn, hvor henved 400 får angives angrebne i Vik.<br />
Senere sees hvert år, i 1860, 1861, 1862, 1863, 1864 og 1865 klovsyge<br />
at have optrådt blandt får i Hedemarken, Voss, Bratsberg, Larvik, Hiterdal,<br />
Nordfjord, Vik og Hjelmeland, hvor over 1000 får opførtes angrebne<br />
af «klovsyge og øienbetændelse».