Beretning om veterinærvæsenet i Norge for året 1891.
Beretning om veterinærvæsenet i Norge for året 1891.
Beretning om veterinærvæsenet i Norge for året 1891.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Bråsot.<br />
Raslesyge.<br />
2<br />
<strong>for</strong>t fra en gård (se Smålenenes amt) Fra Kristians amt berettes ligeledes<br />
<strong>om</strong> en liden lokal epizooti i Lillehammer.<br />
Af mennesker anføres smittet 7, hvoraf 1 døde 8 dage efter infektionen<br />
(Smålenene, Jarlsberg og Larvik, Kristian, Nedenes, S. Bergenhus).<br />
Af og til iagttages helbredelse af miltbrand, idet kun f. ex. On ko<br />
dor paa et fjøs, medens andre, der har været syge paa samme tid i samme<br />
fjøs, k<strong>om</strong>mer sig.<br />
Angående smittekilden angives i almindelighed intet bestemt, nar<br />
ikke en <strong>for</strong>bindelse med andre miltbrandstilfælde er påviselig. Næsten<br />
alle dyrlæger, der har med miltbrand at bestille, er tilboielige til at antage,<br />
at smitten er tilstede i foderet, særlig i affald af udenlandske russiske foderstoffe,<br />
og da s<strong>om</strong> oftest rugaffald ; således optræder miltbrand undertiden<br />
straks efter fodring med rugaffald på steder, hvor dette foderstof aldrig<br />
har været brugt før, og denne sygd<strong>om</strong> ikke før er iagttaget; j de fleste tilfælde,<br />
hvor smittekilden er ubekjendt, er ialmindelighed anvendt rugaffald<br />
s<strong>om</strong> foder; obduktionerne tyde ogsaa paa, at infektionen regelmæssig sker<br />
gjennem tarmkanalen. I overensstemmelse hermed er det blevet skik<br />
enkelte steder efter anbefaling af dyrlægerne at koge rugaffaldet <strong>for</strong> det<br />
benyttes. Men ikke sjeldent optræder sygd<strong>om</strong>men, uden at det endog kan<br />
<strong>for</strong>modes, hvorfra smitstoffet skriver sig.<br />
enkelte steder er sygd<strong>om</strong>men stationær og k<strong>om</strong>mer igjen år efter<br />
år, såledcs f. eks. i Søndre Bergenhus og Stavanger amter; det anføres,<br />
at smitten findes på bestemte havnegange, hvor miltbrand er optrådt gjentagende,<br />
uden at der er <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>met noget tilfælde under staldfodringen.<br />
Antallet af indberettede tilfælde af br ås ot er i stadig tiltagende,<br />
således er ialt <strong>for</strong> dette år indberettet 366 tilfælde (mod 152 <strong>for</strong>egående<br />
år), <strong>for</strong>delte henholdsvis i R<strong>om</strong>sdals amt med 160, Sondre Bergenhus 1 50,<br />
Stavanger 51 og Bergen 5 tilfælde.<br />
Da sygd<strong>om</strong>men er mest udbredt paa hjemmehavnegangene og kun<br />
angriber unge får fra nogle måneder til 1 1/2 år, har enkelte dyrlæger med<br />
held tilrådet <strong>om</strong> våren at lade de unge får gå direkte tilfjelds og <strong>om</strong><br />
hosten, når fårene tages ned fra fjeldet, lade lammene sætte i fjøs med<br />
det samme, <strong>for</strong> således at unddrage dem fra smitten ; imidlertid indberettes,<br />
at sygd<strong>om</strong>men på sine steder ogsaa findes på fjeldhavnegangene.<br />
Ra s le s y ge (miltbrandsemfysem) er anmeldt at være <strong>for</strong>ek<strong>om</strong>met i<br />
Kristians amt (Våge), Nedenes og Sondre J3ergennus amter med i alt 4<br />
Denne sygd<strong>om</strong> vil sandsynligvis vise sig at have en stone udbredelse<br />
her i landet end anmeldt, da man først i den senere tid har<br />
lært at sondre den fi-a miltbrand, med hvilken den før s<strong>om</strong> regel blandedes<br />
sammen. De oftest meget store luftholdige knistrende hævelser, der<br />
ved denne sygd<strong>om</strong> s<strong>om</strong> regel danner sig et eller andet sted udvendig paa<br />
dyret, kan undertiden mangle, og tilfældet får da stor lighed med miltbrand<br />
; smitten er i sådanne tilfælde vistnok hyppigt sket gjennem <strong>for</strong>doielseskanalen<br />
(sår i svælget f. eks.), og man vil isfald finde blodig, luftblandet