blaagaard seminarium 2006 - Læreruddannelsen Blaagaard/KDAS
blaagaard seminarium 2006 - Læreruddannelsen Blaagaard/KDAS
blaagaard seminarium 2006 - Læreruddannelsen Blaagaard/KDAS
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Studieordning for læreruddannelsen<br />
BLAAGAARD SEMINARIUM <strong>2006</strong><br />
UDDANNELSENS FORMÅL OG TILRETTELÆGGELSE .......................................................................... 3<br />
UNDERVISNINGENS ORGANISERING ........................................................................................................... 6<br />
DELTAGELSESBESTEMMELSER..................................................................................................................... 7<br />
INDHOLD OG EKSAMENSBESTEMMELSER I DE ENKELTE STUDIEELEMENTER .................... 9<br />
IKRAFTTRÆDEN.................................................................................................................................................. 10<br />
UDDANNELSENS STRUKTUR .......................................................................................................................... 11<br />
FORDELINGSNØGLE MED STUDENTER ÅRSVÆRK ............................................................................. 12<br />
DE PÆDAGOGISKE FAG ................................................................................................................................... 13<br />
ALMEN DIDAKTIK .............................................................................................................................................. 14<br />
PSYKOLOGI ........................................................................................................................................................... 16<br />
PÆDAGOGIK ......................................................................................................................................................... 18<br />
SKOLEN I SAMFUNDET ..................................................................................................................................... 20<br />
BILLEDKUNST....................................................................................................................................................... 22<br />
BIOLOGI .................................................................................................................................................................. 25<br />
DANSK ...................................................................................................................................................................... 27<br />
DANSK SOM ANDETSPROG ............................................................................................................................. 31<br />
ENGELSK ................................................................................................................................................................. 34<br />
FYSIK/KEMI ........................................................................................................................................................... 37<br />
GEOGRAFI .............................................................................................................................................................. 40<br />
HISTORIE ................................................................................................................................................................ 43<br />
HJEMKUNDSKAB ................................................................................................................................................. 46<br />
HÅNDARBEJDE ..................................................................................................................................................... 49<br />
IDRÆT ...................................................................................................................................................................... 51<br />
KRISTENDOMSKUNDSKAB/LIVSOPLYSNING ......................................................................................... 54<br />
KRISTENDOMSKUNDSKAB/RELIGION ....................................................................................................... 56<br />
MATEMATIK ......................................................................................................................................................... 59<br />
MUSIK ....................................................................................................................................................................... 62<br />
1
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
NATUR/TEKNIK .................................................................................................................................................... 66<br />
PRAKTIK ................................................................................................................................................................. 69<br />
SAMFUNDSFAG ..................................................................................................................................................... 73<br />
TYSK ......................................................................................................................................................................... 76<br />
KURSUS MED HENBLIK PÅ UNDERVISNING AF BØRN I DE FØRSTE ÅR I SKOLEN ................ 79<br />
KURSUS MED HENBLIK PÅ UNDERVISNING AF BØRN MED SÆRLIGE BEHOV ....................... 81<br />
KURSUS I DET PRAKTISK-MUSISKE FAGOMRÅDE............................................................................... 82<br />
KURSUS I SKRIVNING OG RETORIK FOR STUDERENDE, DER VÆLGER MATEMATIK, MEN<br />
IKKE DANSK .......................................................................................................................................................... 83<br />
KURSUS I INFORMATIONSSØGNING ........................................................................................................... 85<br />
SVØMMELÆRERUDDANNELSE .................................................................................................................... 86<br />
BACHELOROPGAVE ........................................................................................................................................... 87<br />
EKSAMENSBESTEMMELSER .......................................................................................................................... 88<br />
2
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
I medfør af §20 i Bekendtgørelse om uddannelse af lærere til folkeskolen har seminariet fastlagt følgende<br />
studieordning:<br />
Uddannelsens formål og tilrettelæggelse<br />
<strong>Læreruddannelsen</strong>s formål er<br />
• at den studerende tilegner sig faglig og pædagogisk indsigt og praktiske forudsætninger for at virke som<br />
lærer i folkeskolen og for at forestå anden undervisning og formidling,<br />
• at den studerende under anvendelse af sine teoretiske og praktiske forudsætninger lærer at samarbejde og<br />
at planlægge, udføre og vurdere undervisning,<br />
• at den studerendes personlige udvikling fremmes gennem selvstændigt arbejde med stoffet, gennem<br />
samarbejde og gennem medansvar for sin uddannelse, og<br />
• at den studerendes engagement og glæde ved at arbejde med børn og voksne under uddannelse styrkes.<br />
Uddannelsen varer 4 år svarende til 240 point i European Credit Transfer System (ECTS-point). I uddannelsen<br />
indgår der praktik i et omfang svarende til 36 ECTS-point. Praktikken tilrettelægges over 24 uger. Uddannelsens<br />
længde angiver det antal studenterårsværk, der skal lægges til grund for planlægningen af uddannelsen. Et<br />
årsværk er en fuldtidsstuderendes arbejde i et år og svarer til 60<br />
ECTS-point. Uddannelsen giver ret til betegnelsen professionsbachelor som folkeskolelærer.<br />
Betegnelsen på engelsk er Bachelor of Education.<br />
Uddannelsen omfatter følgende fag mv., som indgår med den angivne andel af et årsværk:<br />
1) Kristendomskundskab/livsoplysning med 0,20 årsværk, svarende til 12 ECTS-point.<br />
2) Liniefaget dansk eller liniefaget matematik med 0,70 årsværk, svarende til 42 ECTS-point.<br />
3) 3 liniefag á 0,55 årsværk, i alt 1,65 årsværk, svarende til 99 ECTS-point.<br />
4) En større selvstændig opgave i tilknytning til et af liniefagene (bacheloropgave) med 0,15 årsværk, svarende til<br />
9 ECTS-point.<br />
5) De pædagogiske fag: Almen didaktik (12 ECTS-point), psykologi (12 ECTS-point), pædagogik (12 ECTSpoint)<br />
og skolen i samfundet (6 ECTS-point) med 0,70 årsværk, svarende til 42 ECTS-point.<br />
6) Praktik med 0,60 årsværk, svarende til 36 ECTS-point.<br />
Som liniefag udbydes:<br />
Humanistiske fag: Dansk, Dansk som andetsprog, Engelsk, Historie, Kristendomskundskab/religion,<br />
Samfundsfag og Tysk.<br />
Naturvidenskabelige fag: Biologi, Fysik/kemi, Geografi, Matematik og Natur/teknik.<br />
Praktisk-musiske fag: Billedkunst, Hjemkundskab, Håndarbejde, Idræt og Musik.<br />
Den studerende skal vælge Dansk eller Matematik. Vælges begge fag skal der kun vælges yderligere to liniefag.<br />
Liniefag skal vælges således at mindst to af ovennævnt faggrupper er repræsenterede.<br />
Professionsrettet uddannelse med ansvar for egen læring<br />
I læreruddannelsen på <strong>Blaagaard</strong> lægges der vægt på, at der er tale om en professionsrettet uddannelse med<br />
ansvar for egen læring. Uddannelsen er således baseret på tre principper<br />
• Undervisningsfaglighed<br />
• Ansvar for egen læring<br />
• Professionsorientering<br />
Undervisningsfaglighed. I overensstemmelse med uddannelsesbekendtgørelsen er sigtet med uddannelsen<br />
undervisning. Derfor skal de enkelte fag studeres med særlig fokus på, at den studerende bliver i stand til at<br />
udvælge og tilrettelægge undervisningsstof, så det bliver optimalt for den enkelte elevs læring, såvel enkeltfagligt<br />
som tværfagligt. I snæver tilknytning hertil skal studiet af fagene sikre, at den studerende bliver i stand til at<br />
vurdere og medtænke betingelser for læring, såvel hos den enkelte elev som i nærmiljø og samfund.<br />
Den enkelte studerende skal via uddannelsen blive i stand til at arbejde på et dokumenteret og aktuelt<br />
vidensgrundlag og dermed støttes i forhold til den generelle undervisningsfaglighed. Målet med<br />
3
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
uddannelsesaktiviteterne er, at den studerende udvikler et fagdidaktisk samt fagligt og pædagogisk beredskab<br />
der gør, at vedkommendes praksis bygger på de aktuelle og bedst underbyggede begrundelser for det<br />
professionelle arbejde.<br />
Ansvar for egen læring. Den enkelte studerende skal støttes til at kunne tage ansvar for egen læring, såvel ved<br />
individuelle studieprocesser som i samarbejdet med seminariets lærere og medstuderende.<br />
Undervisning og vejledning tilrettelægges med henblik på, at den studerende er ansvarlig for sin egen læreproces<br />
samt medansvarlig for medstuderendes læringsmiljø.<br />
Den studerende skal tilegne sig teoretiske og praktiske forudsætninger for selvstændigt at indsamle, udvælge,<br />
analysere, systematisere og formidle viden på grundlag af fagenes metoder og i overensstemmelse med<br />
uddannelsens formål og erhvervssigte. I undervisningen skal der lægges vægt på, at den studerende alene og i<br />
samarbejde med andre tilegner sig forudsætninger for at koordinere sine erfaringer fra forskellige fag. I perioder<br />
skal der derfor arbejdes med emner, temaer eller projekter, hvori flere af den studerendes fag indgår.<br />
Den studerende skal tilegne sig viden om og gøre erfaring med forskellige undervisnings- og arbejdsformer,<br />
herunder tværfaglige arbejdsformer og projektarbejdsformer, bl.a. således som de kommer til udtryk i skolens<br />
undervisning. Den studerende skal endvidere arbejde med forskellige evalueringsformer.<br />
Den studerende skal i sine liniefag opnå en fagdidaktisk indsigt, der kvalificerer til at begrunde undervisningen i<br />
forhold til folkeskolens formål, til skolefagets eget formål og til væsentlige træk i samfundsudviklingen samt til den<br />
enkelte elevs behov, forudsætninger, udviklingsmuligheder og -betingelser. Denne indsigt skal endvidere<br />
kvalificere den studerende til at opstille kriterier for vurdering, fremstilling og anvendelse af undervisningsmaterialer<br />
og andre hjælpemidler. Der lægges vægt på at denne indsigt opnås i et nært samspil med de<br />
pædagogiske fag, linjefag og praktikken. Uddannelsen i liniefag bygger på gymnasialt B-niveau eller andre dertil<br />
svarende kvalifikationer.<br />
Professionsorientering. Uddannelsens sigte er at kvalificere til undervisning af børn og unge. Alle dele af<br />
uddannelsen er derfor rettet mod at gøre den studerende i stand til at forberede, gennemføre og evaluere<br />
undervisning i samarbejde med elever, kolleger og skoleledelse samt forældre. Den studerende skal kunne<br />
involvere sig som person og samtidigt kunne skelne mellem forskellige roller f.eks. som underviser, kollega,<br />
medarbejder og privatperson.<br />
Studieenheder<br />
De studerende inddeles i studieenheder på ca. 50 studerende, der danner rammen om undervisningen i de fleste<br />
fag i de første fire semestre samt i enkelte fag til og med 6.semester. Hvert fag tildeles et antal lærertimer til<br />
aktiviteter i studieenheden.<br />
De tildelte arbejdstimer kan bruges til undervisning, vejledning, tilstedeværelse og i forbindelse med de<br />
studerendes praktikophold. Beslutning om timernes anvendelse træffes i samarbejde mellem lærer og<br />
studerende.<br />
Studieenhederne kan undervises samlet, de kan vælge at underopdele sig i delperioder eller indgå i samarbejde<br />
med andre studieenheder. Hver enhed inddeles i studiegrupper på 5-6 studerende, hvoraf der dannes 2<br />
praktikgrupper. Studiegrupperne kan ændres efter projektet i 1. semester, idet praktikgrupperne dog først kan<br />
ændres efter praktikken på 2. semester.<br />
Praktik<br />
Faget praktik er et undervisningsfag på linie med uddannelsens øvrige fag og er i forlængelse heraf en integreret<br />
og sammenhængende del af studiet. For at kunne tilegne sig den grundlæggende faglige og pædagogiske viden<br />
og erfaring indgår praktiklærere sammen med seminariets lærere i liniefag og i de pædagogiske fag i et<br />
forpligtende samarbejde.<br />
Praktikken indeholder dels en praksisdel, der omfatter undervisning med børn og deltagelse i øvrige<br />
læreropgaver under vejledning af en eller flere praktiklærere, og dels en undervisningsdel ved praktikstedets<br />
lærere. Den studerende skal have praktik i alle de valgte liniefag. Praktikken finder sted i folkeskolen og så vidt<br />
muligt i andre skoleformer.<br />
Der arbejdes med en progression gennem i alt 24 praktikuger fordelt over de 8 semestre, således at der sigtes<br />
mod udvikling af en praktisk kompetence. I 1-2.semester er sigtet at kunne forestå og gennemføre undervisning i<br />
forskellige pædagogiske rum: I klasselokalet og i faglokalet, at kunne planlægge og evaluere i samarbejde med<br />
elever samt kunne samtale med både elever og forældre. I 3-5 semester er sigtet at opnå didaktisk kompetence,<br />
4
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
dvs. kunne planlægge og evaluere undervisning i samarbejde med kolleger i relation til skolens rammer:<br />
Folkeskoleloven, fagenes formål og CKF, lokale læseplaner samt skolebestyrelsernes arbejde med principper på<br />
den enkelte skole. Det pædagogiske rum vil her være lærerteamet, fagudvalg samt pædagogisk råd. I 6-8<br />
semester er sigtet at opnå en kritisk kompetence, dvs. konstruktion og brug af et pædagogisk og didaktisk<br />
begrebsapparat – egen praksisteori – hvor det pædagogiske rum typisk er skoleudvikling på den enkelte skole.<br />
Alle praktikperioderne har som overordnet tema "undervisning i skolens fag og tværgående emner og<br />
problemstillinger." Herudover er der for hvert praktikår et supplerende tema<br />
1.år: Skolens opgave og virksomhed<br />
2.år: Undervisning og læreropgaver<br />
3.år: Samarbejdet i skolen<br />
4.år: Læreridentitet og professionalisme<br />
Hver studerende udarbejder i alle perioderne en praktiklogbog med bl.a. praksisfortællinger, episodebeskrivelser<br />
eller redegørelser for undervisningsforløb som danner grundlag for refleksion, vejledning og undervisning med<br />
praktiklærere og seminarielærere.<br />
Godkendelserne af brug af praktiklogbøger udgør grundlaget for deltagelse i bedømmelsespraktikken.<br />
Projektet og SIS er forpligtet på at inddrage erfaringer fra praktiklogbogen i 1. semester blandt andet via<br />
refleksioner over praksisfortællinger om undervisning udarbejdet af de studerende.<br />
Liniefag I er forpligtet på at inddrage erfaringer fra praktiklogbogen i 2. semester bl.a. via refleksioner over<br />
praksisfortællinger om undervisning, læring og opdragelse i fag udarbejdet af de studerende.<br />
Liniefag 2 er forpligtet på at inddrage erfaringer fra praktiklogbogen i 3. semester bl.a. via refleksioner over<br />
episodebeskrivelser udarbejdet af de studerende.<br />
Fagene pædagogik og psykologi er forpligtiget på at inddrage erfaringer fra praktiklogbogen i 3. og 4.semester<br />
bl.a. via analyse og diskussion af de studerendes episodebeskrivelser af lærerens rolle i forhold til<br />
samarbejdsopgaver, sociale opgaver eller konflikthåndtering samt børn med særlige behov. For psykologis<br />
vedkommende kan dette ske i forbindelse med caseopgaven.<br />
Liniefag III og IV samt faget almen didaktik er forpligtiget på at inddrage erfaringer fra praktiklogbogen i 5., 6. og<br />
7.semester, bl.a. via analyser og diskussioner af de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Studiehåndbog<br />
I Studiehåndbogen på seminariets hjemmeside kan man læse om, hvordan læreruddannelsen er tilrettelagt på<br />
<strong>Blaagaard</strong> Seminarium.<br />
Studiehåndbogen rummer bl.a. værktøjer til støtte for de studiefaglige samtaler, udmøntningen af<br />
deltagelseskravene i studieordningen m.v.<br />
Ud over en række fællesafsnit der dækker hele uddannelsen rummer studiehåndbogen afsnit om de enkelte fag:<br />
såvel undervisning som eksamensvejledning. Disse afsnit udformes og vedligeholdes af de enkeltes fags<br />
fagudvalg.<br />
Studieintroduktion<br />
I studieintroduktionen indgår en Introtur og et Introkursus<br />
Ved studiestarten deltager de studerende i en introtur, planlagt af en tutorgruppe sammensat af ældre<br />
studerende, og i et introkursus.<br />
I introkurset arbejder studerende, tutorer og lærerteam sammen om at afklare forventninger og krav til et<br />
professionsrettet studium.<br />
I introkursets første del arbejdes der med:<br />
• <strong>Læreruddannelsen</strong> på <strong>Blaagaard</strong> med fokus på bl.a. studieordningen, studiehåndbog,<br />
uddannelsestænkning (herunder studiegrupper), deltagelsesbestemmelser og arbejdsformer.<br />
• De studiesociale og studiefaglige forhold på <strong>Blaagaard</strong>.<br />
I introkursets anden del arbejdes der med:<br />
• Hvad det vil sige at være studerende.<br />
• Hvad man kan gøre for at få mest muligt ud af sit studie.<br />
• Hvordan arbejdet i studiegrupperne kan forbedres.<br />
5
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Undervisningens organisering<br />
De studerende skal lære at sammentænke og praktisere faglige og pædagogiske teorier og færdigheder. Med<br />
henblik herpå skabes der rammer for et samarbejde mellem lærerne i liniefagene, lærerne i de pædagogiske fag,<br />
praktiklærerne og de studerende.<br />
Derfor organiseres den samlede undervisning på <strong>Blaagaard</strong> Seminarium således at der skelnes mellem:<br />
• Undervisningsuger, hvor lærere og studerende arbejder i et fast grundskema organiseret med lektioner på<br />
45 minutter<br />
• Tematiske kursusuger, hvor udvalgte lærerteam og studerende arbejder med særligt tilrettelagte<br />
kursusforløb: Undervisning af børn i de første år i skolen, Undervisning af børn med særlige behov og<br />
Kursus i det praktisk-musiske fagområde. Kurserne afvikles i særligt aftalte skemaer, hvor de aftalte<br />
aktiviteter afvikles indenfor tidsrummet mellem klokken 8.00 og 16.05.<br />
• Tematiske projektuger, hvor udvalgte lærerteam og studerende arbejder med særligt tilrettelagte tværfaglige<br />
og problemorienterede projektforløb: Lærer i folkeskolen (1.årgang), Undervisning i tværgående emner og<br />
problemstillinger (2. årgang), Undervisningsdifferentiering og evaluering (3. årgang) og Bachelorprojektet (4.<br />
årgang). Projekterne afvikles i særligt tilrettelagte skemaer, hvor de aftalte aktiviteter afvikles indenfor<br />
tidsrummet mellem klokken 8.00 og 16.05<br />
• Tværfagsuger, hvor enheder og liniefags lærere og studerende arbejder med særligt tilrettelagte forløb for<br />
enkelte fag eller for aftalte kombinationer af fag. Tværfagsugerne afvikles i særligt tilrettelagte skemaer, hvor<br />
de aftalte aktiviteter afvikles indenfor tidsrummet mellem klokken 8.00 og 16.05<br />
• Praktikuger<br />
• Faglige fordybelsesuger, hvor enheder og liniefagsholds lærere og studerende efter aftale kan tage på<br />
fælles studieture og ekskursioner eller organisere andre former for faglig fordybelse.<br />
Tematiske kurser<br />
Alle studerende tilbydes<br />
• et kursus inden for det praktisk-musiske fagområde<br />
• et kursus der tager sigte på undervisning af børn i de første år i skolen<br />
• et kursus der tager sigte på undervisning af børn med særlige behov.<br />
• Endvidere tilbydes studerende, der ikke vælger dansk, et kursus i skrivning og retorik.<br />
Alle studerende tilbydes, mod betaling, kursus i det pædagogiske it-kørekort.<br />
Alle studerende skal i løbet af uddannelsens 1. semester deltage i et Skolekom-kursus.<br />
Seminariet kan tilbyde andre kurser, der retter sig mod læreres professionsområde. Det er en betingelse for at<br />
opnå kursusbevis, at den studerende opfylder deltagelseskravene i de enkelte kurser.<br />
Tematiske projektuger<br />
Undervisningspraksis i folkeskolen (1. årgang)<br />
På uddannelsens første år udbydes projektet "Undervisningspraksis i folkeskolen".<br />
Projektet udbydes af et særligt projektlærerteam bestående af enhedens undervisere i fagene Skolen i<br />
Samfundet, Psykologi, Liniefag 1 samt evt. andre fag repræsenteret på enheden.<br />
Målet med projektet er, at den studerende opnår:<br />
• fortrolighed med undervisningspraksis og på baggrund af praktikerfaringerne en dybere praktisk og<br />
teoretisk forståelse af denne.<br />
• viden om og forståelse for indsamling, bearbejdning og analyse af empirisk materiale fra og om<br />
undervisningen i praktikken. Der fokuseres særligt på observationer, beskrivelser af og fortællinger om<br />
egen og andres undervisningspraksis.<br />
• erfaring med udarbejdelse af problemformuleringer .<br />
• erfaring med og viden om metodiske overvejelser ang. belysning af undervisning.<br />
Projektforløbet omfatter fire faser: 1) problemafgrænsning, 2) erhvervelse af viden og praksiserfaringer, 3)<br />
analyse og praksisrefleksion samt 4) rapportering. Som en del af projektet afvikles der et særligt<br />
informationssøgekursus.<br />
Forløbet afsluttes med udarbejdelsen og fremlæggelsen af en skriftlig opgave (lavet enkeltvis eller i grupper),<br />
hvor det empiriske materiale diskuteres og analyseres ud fra et metodisk og fagligt perspektiv.<br />
6
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Opgaven skal have et omfang af 12-15 sider.<br />
Opgaven skal godkendes af projektlærerteamet . Der lægges både vægt på opgavens faglige indhold og på det<br />
skriftlige udtryk.<br />
Udarbejdelsen samt fremlæggelsen af opgaven er en del af deltagelsespligten. Der er mødepligt til forløbet,<br />
herunder informationssøgekursus, og til samtlige fremlæggelser.<br />
Undervisning i tværgående emner og problemstillinger ( 2. årgang)<br />
På uddannelsens andet år udbydes det tematiske projekt: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger.<br />
Projektet udbydes at et særligt lærerteam. Der kan være planlagt aktiviteter indenfor de enkelte enheder og på<br />
tværs af enhederne<br />
Temaet ”Undervisning i tværgående emner og problemstillinger” tager sit primære udgangspunkt i<br />
folkeskolelovens §5 og §13. Der lægges vægt på følgende indhold:<br />
• Forskellige forståelser af projektarbejde og problembaseret læring<br />
• Forskellige forståelser af sammenhænge mellem fagområder, erkendelses- og arbejdsformer<br />
• Forskellige forståelser af sammenhænge mellem læringsprocesser og læringsresultater<br />
Projektet afsluttes med fremlæggelse af produkt, omfangsmæssigt svarende til en kort skriftligt oplæg, udarbejdet<br />
af en mindre projektgruppe. Produktet kan være IKT-baseret.<br />
Fremlæggelsen afsluttes med en intern evaluering, hvor lærere og medstuderende evaluerer både produkt og<br />
proces.<br />
Der er mødepligt til forløbet og til samtlige fremlæggelser.<br />
Undervisningsdifferentiering og evaluering (3. årgang)<br />
På tredje år af uddannelsen udarbejdes, individuelt eller i grupper på maksimalt fire personer, et skriftligt fagligdidaktisk<br />
studieprodukt i Almen Didaktik og liniefag 3 eller 4. Der afholdes en temauge som start på forløbet.<br />
Studieproduktet skal sigte mod lærerens undervisningsopgaver i det valgte liniefag og have særlig fokus på<br />
mulighederne for undervisningsdifferentiering og/eller evaluering. Der tages udgangspunkt i Folkeskoleloven §13.<br />
Studieproduktet skal inddrage praksis, og der skal demonstreres viden om og forståelse for de metodiske<br />
spørgsmål relateret til indsamling og anvendelse af empiri.<br />
Ved udarbejdelsen af produktet skal der anvendes faglig, didaktisk og pædagogisk viden, og man skal<br />
demonstrere evner til at opsøge ny viden, kritisk-analytiske evner, evner til at træffe selvstændige valg og evner til<br />
at kunne strukturere og afgrænse sit arbejde i forhold til det valgte tema.<br />
Studieproduktet skal godkendes og kommenteres af lærerne i Almen Didaktik og det valgte liniefag, og der<br />
lægges vægt på både opgavens faglige indhold og på det skriftlige udtryk.<br />
Opgaven skal have et omfang af 12-15 sider..<br />
Udarbejdelsen af opgaven er en del af deltagelsespligten.<br />
Bachelorprojektet (4. årgang).<br />
På uddannelsens fjerde år udbydes det tematiske projekt: Bachelorprojektet.<br />
Projektet udbydes af et særligt lærerteam.<br />
Den grundlæggende ramme for planlægning og gennemførelse af projektet er såvel den samlede årgang som<br />
særligt dannede grupper formeret af de deltagende studerende.<br />
Temaet for Bachelorprojektet tager sit primære udgangspunkt i læreruddannelseslovens §7. Der lægges vægt<br />
på følgende indhold:<br />
• Forskellige forståelser af akademisk arbejdsmåde og videnskabelig metode<br />
• Forskellige forståelser af lærerprofessionen<br />
I forbindelse med afvikling af projektet indgår også starten af det særlige vejledningsforløb der er knyttet til den<br />
enkelte studerendes selvstændige bachelorprojekt.<br />
Deltagelsesbestemmelser<br />
Den studerende har pligt til at deltage i uddannelsen. Dette omfatter deltagelse i planlægning, gennemførelse og<br />
evaluering af det enkelte undervisningsforløb, og det indebærer, at den studerende påtager sig opgaver i<br />
forbindelse med undervisningen. Der skal tillige føres en studiejournal.<br />
I perioder kan deltagelsespligten defineres som mødepligt. Dette fremgår af studieordningen for de enkelte fag og<br />
forløb eller aftales mellem studerende og lærer. Ved mødepligt må fraværet ikke overstige 20%.<br />
7
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
I praktik er der altid 100% mødepligt.<br />
Deltagelsespligten indebærer, at den studerende skal deltage i:<br />
• Alle praktikperioder med for- og efterbehandling<br />
• Særligt angivne undervisningsforløb. Herunder de tværfaglige projekt- og temaforløb. Der er mødepligt til de<br />
tværfaglige projekter på første og anden årgang.<br />
• Fremlæggelser fra projektarbejder, tema- eller emnearbejder<br />
• 2 studiefaglige samtaler<br />
Deltagelsespligten indebærer endvidere, at den studerende skal:<br />
• Udforme nærmere angivne studieprodukter som anført under de enkelte fag og forløb.<br />
De enkelte elementer skal løbende godkendes. Godkendelsen er betinget af, om den studerende har overholdt<br />
krav om:<br />
a) afleveringstidspunkt<br />
b) udformning<br />
c) indholdsmæssig relevans<br />
d) pædagogisk/fagligt niveau<br />
Studerende, der undlader at opfylde et deltagelseskrav inden for det enkelte semester, skal indhente det<br />
forsømte. Rektor fastsætter regelsæt herfor. Man kan ikke indstilles til eksamen, medmindre deltagelseskravene<br />
er opfyldt.<br />
Studerende, der gentagne gange eller gennem længere tid har undladt at opfylde et deltagelseskrav, kan af<br />
rektor – efter skriftligt varsel – pålægges at gå dele af uddannelsen om eller bortvises.<br />
Studieprodukter i uddannelsen<br />
Et studieprodukt defineres i læreruddannelsen på <strong>Blaagaard</strong> Seminarium som et produkt udarbejdet af en eller<br />
flere studerende til et fag eller et forløb. Et produkt er obligatorisk, såfremt det fremgår af studieordningsteksten<br />
om det pågældende fag eller forløb. Enten ved brug af betegnelsen ”obligatorisk” eller ved at produktet skal<br />
godkendes og/eller danner grundlag for eksamenssamtalen.<br />
Der opereres med fem typer af studieprodukter:<br />
• Kort skriftligt oplæg (3-5 sider), der indeholder en udvidet disposition vedr. et emne af en sådan bredde, at<br />
dette kan sættes i forhold til fagets indhold i øvrigt.<br />
• Skriftlig opgave (10-15 sider) (kan også benævnes fagrapport eller – såfremt den indeholder fagligpædagogiske<br />
refleksioner med udgangspunkt i forberedelse, gennemførelse og evaluering af praktikforløb –<br />
didaktik-/praktikrapport)<br />
• IKT-baseret produkt (omfangskrav svarende til skriftlig opgave eller kort skriftligt oplæg)<br />
• Anden type studieprodukt (omfangskrav svarende til skriftlig opgave eller kort skriftligt oplæg).<br />
• BA-opgave (20-30 sider)<br />
Sideangivelser omfatter normalsider á 2600 typeenheder incl. tegn, mellemrum, illustrationer, tabeller mm. samt<br />
bilag.<br />
Inden arbejdet med et studieprodukt i et fag eller et forløb påbegyndes, skal læreren/lærerne skriftligt beskrive<br />
kravene til omfang og indhold samt angive godkendelseskriterier udover de i studieordningen fastsatte generelle<br />
krav. Beskrivelserne placeres i holdets elektroniske konference.<br />
Alle studieprodukter evalueres af de relevante lærere. Skriftligt og/eller mundtligt.<br />
Ved alle skriftlige produkter indgår den skriftlige udtryksfærdighed som en del af bedømmelsesgrundlaget. For<br />
skriftlige produkter der alene skal godkendes, kan mangelfuld stave- og formuleringsevne medføre, at en opgave<br />
ikke godkendes.<br />
Opgaver der udgør en særlig del af grundlaget for eksaminationen afleveres på et af rektor fastsat tidspunkt.<br />
Emnet for sådanne opgaver godkendes i henhold til fagets bestemmelser.<br />
Øvrige studieprodukter afleveres på et tidspunkt fastsat af læreren efter drøftelse med studerende, som dog skal<br />
overholde følgende, medmindre andet er anført under det enkelte fag:<br />
8
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Kristendomskundskab-livsoplysning og Skolen i Samfundet kan have krav om studieprodukt til eksamen på 2.<br />
semester.<br />
Liniefag 1 kan have krav om studieprodukter på 1., 3., 5. og 6. semester.<br />
Liniefag 2 kan have krav om studieprodukter på 1., 3. og 4. semester.<br />
Liniefag 3 og 4 kan have krav om studieprodukter på 5., 7. og 8. semester.<br />
Pædagogik kan have krav om studieprodukter på 2. og 4. semester.<br />
Psykologi kan have krav om studieprodukter på 3. og 4. semester.<br />
Almen didaktik kan have krav om studieprodukter på 6. og 7. semester.<br />
Alle studieprodukter skal senest afleveres ved afslutningen af det semester, hvor opgaven er stillet, hvorefter de<br />
godkendes af læreren i henhold til fagets krav.<br />
Alle studieprodukter i et fag skal være godkendt senest 1/12 eller 1/5 i eksamenssemesteret for dette fag, for at<br />
man kan blive indstillet til eksamen i faget.<br />
Studiejournal<br />
Studiejournalen omfatter<br />
a) et skriftligt oplæg til hver af de to studiefaglige samtaler,<br />
b) en praktiklogbog der føres for hver praktikperiode samt<br />
c) et antal studieprodukter, der i det enkelte fags bestemmelser er angivet som betingelse for indstilling til<br />
eksamen.<br />
Studiejournalens enkelte elementer skal godkendes af henholdsvis studielærer, praktiklærere samt faglærere. De<br />
studiefaglige samtaler tilrettelægges i studieenheden og gennemføres af samme lærer for den enkelte<br />
studerende.<br />
Studieophold i udlandet<br />
Studieophold i uddannelsen er muligt enten i form af ekskursioner arrangeret af den enkelte studieenhed eller<br />
direkte med tilknytning til en udenlandsk uddannelsesinstitution, som seminariet indgår aftale med. Studieophold<br />
kan angå fagforløb i et eller flere fag.<br />
Dispensations- og klagebestemmelser<br />
Rektor kan fritage en studerende for en del af uddannelsen, når det dokumenteres, at den studerende gennem<br />
uddannelse eller på anden måde – f.eks. via studieophold i udlandet - har opnået tilsvarende kvalifikationer.<br />
Rektor kan endvidere tilrettelægge særlige studieforløb eller fritage en studerende for en del af uddannelsen, når<br />
det ved lægeerklæring dokumenteres, at den studerende af helbredsmæssige grunde ikke fuldt ud kan opfylde<br />
deltagelseskravene. Rektor kan i enkelte tilfælde dispensere for regler i denne studieordning, som alene er<br />
fastsat af seminariet. Dispensation kan kun ske efter skriftlig ansøgning.<br />
Klager over seminariets afgørelse indgives til rektor. Rektors afgørelse kan, når klagen vedrører retslige<br />
spørgsmål, indbringes for Undervisningsministeriet. Fristen for indgivelse af klage er 2 uger fra den dag en<br />
afgørelse er meddelt den pågældende. Eksamensklager behandles i henhold til særlige bestemmelser.<br />
Indhold og eksamensbestemmelser i de enkelte studieelementer<br />
Fagenes mål samt centrale kundskabs- og færdighedsområder (CKF) er fastsat i uddannelsesbekendtgørelsen<br />
fra undervisningsministeriet. Bekendtgørelsen gælder for alle lærerseminarier. Fagenes indhold og<br />
eksamensbestemmelser er fastsat lokalt på <strong>Blaagaard</strong> Stats<strong>seminarium</strong> og giver en nærmere præcisering af<br />
CKF.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle det enkelte fags emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget. Det forudsættes at den<br />
studerende behersker de grundlæggende teknikker, der knytter sig til anvendelsen af IKT.<br />
Der arbejdes i fag og forløb med IKT-baserede undervisningsforløb og IKT-baserede produkter og<br />
fremlæggelser. Et IKT-baseret forløb defineres som et forløb, hvor IKT både anvendes som præsentations- og<br />
kommunikationsmedie óg som en integreret del af selve undervisningens indholdsside. Et IKT-baseret produkt<br />
eller en IKT-baseret fremlæggelse defineres som et produkt/en fremlæggelse, hvor formidlingen er baseret på et<br />
eller flere IKT-medier óg udnytter disse mediers særlige kvaliteter og muligheder.<br />
9
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
I alle fag skal der udarbejdes et IKT-baseret studieprodukt og en IKT-baseret fremlæggelse, ligesom alle fag er<br />
forpligtet på at arbejde med, hvordan undervisning med IKT kan medvirke til opfyldelsen af fagets faglige,<br />
didaktiske og pædagogiske målsætninger.<br />
Den praktisk-musiske dimension indgår i alle fag og i tværgående emner og problemstillinger med hensyn til<br />
både indholds- og udtryks- og arbejdsformer.<br />
I alle fag indgår overvejelser over de særlige forhold for tosprogede elever.<br />
I alle liniefag skal indgå overvejelser om fagets muligheder for at bidrage til børns mundtlige og skriftlige<br />
sprogfærdighed, herunder læseindlæring og læsetræning.<br />
De studerendes medindflydelse og medansvar skal fremmes gennem deltagelse i arbejdet med uddannelsens<br />
organisation og med undervisningens indhold og tilrettelæggelse.<br />
Ved starten af semestret aftaler lærer og studerende en plan for undervisningens organisering, som<br />
offentliggøres i holdets konference.<br />
Den aftalte plan skal tilgodese såvel fælles bestemmelser omkring den samlede undervisningsplan som de<br />
fagspecifikke krav. I forbindelse med planlægningen aftales det, hvorledes lærerressourcer anvendes til<br />
undervisning, vejledning og tilstedeværelse.<br />
Det er lærerens ansvar at den aftalte plan er i overensstemmelse med studieordningens krav. Der er en række<br />
valgmuligheder i de fleste fag. Disse valg træffes i de enkelte undervisningsenheder. Evaluering indgår som en<br />
integreret del af alle undervisningsforløb.<br />
Ved fagets afslutning udarbejder læreren efter drøftelse med de studerende en redegørelse for<br />
eksamensgrundlaget, der viser, hvorledes mål, CKF og det lokalt fastsatte indhold - herunder<br />
fællesbestemmelser for fag - er opfyldt. Centrale kundskabs- og færdighedsområder, redegørelsen for<br />
eksamensgrundlaget samt eventuelle studieprodukter udgør grundlaget for eksaminationen i faget. Alle fag<br />
afsluttes med eksamen med ekstern censur.<br />
Kortere afgrænsede studieforløb kan, hvis indhold og arbejdsform begrunder det, helt eller delvis dokumenteres<br />
alene ved deltagelse i undervisning eller ved bedømmelse af et studieprodukt. Muligheder for sådan afløsning er<br />
angivet under de enkelte fags bestemmelser.<br />
Ved mundtlige prøver sker bedømmelsen på grundlag af den mundtlige præstation med mindre det direkte<br />
fremgår under fagets bestemmelser, at der sker bedømmelse af et evt. eksamensprodukt.<br />
Ikrafttræden<br />
Studieordningen træder i kraft den 1.august <strong>2006</strong> og har virkning for studerende, der begynder på uddannelsen<br />
den 1. august <strong>2006</strong> eller senere.<br />
Studerende, der er begyndt på uddannelsen i studieåret 98 færdiggør deres uddannelse efter studieordning<br />
august 1998.<br />
Studerende, der er begyndt på uddannelsen i studieåret 99 færdiggør deres uddannelse efter studieordning<br />
august 98 med supplement august 99.<br />
Studerende der er påbegyndt på uddannelsen i studieåret 2000 og efterfølgende år færdiggør deres uddannelse<br />
efter studieordningen for den pågældende årgang med supplementer.<br />
10
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
UDDANNELSENS STRUKTUR<br />
Fag 1.sem 2.sem 3.sem 4.sem 5.sem 6.sem 7.sem 8.sem<br />
Skolen i<br />
samfundet<br />
E<br />
Pædagogik E<br />
Didaktik E<br />
Psykologi E<br />
Praktik (uger) (2) (3) (4) (4) (7) (4) E<br />
Krist./livsoplysning<br />
E<br />
Dansk/<br />
matematik<br />
E<br />
Liniefag II<br />
Liniefag III<br />
E<br />
Liniefag IV<br />
Bacheloropgave<br />
Kurser Første år P-M særlige<br />
Projekter Projekt Projekt Projekt Projekt<br />
11<br />
E<br />
E<br />
E
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Fordelingsnøgle med studenter årsværk<br />
Fag Vægt 1.sem 2.sem 3.sem 4.sem 5.sem 6.sem 7.sem 8.sem<br />
Skolen i samf. 0,1 0,05 0,05<br />
Pædagogik 0.20 0,05 0,05 0,05 0,05<br />
Didaktik 0.20 0,07 0,06 0,07<br />
Psykologi 0.20 0,05 0,05 0,05 005<br />
Praktik 0.60 0,05 0,08 0,1 0,1 0,17 0,1<br />
Kr./Livsoplysn. 0,2 0,08 0,12<br />
Dansk/mat 0.70 0,08 0,08 0,11 0,14 0,15 0,14<br />
Liniefag 2 0.55 0,12 0,12 0,16 0,15<br />
Liniefag 3 0.55 0.14 0.07 0.16 0.18<br />
Liniefag 4 0.55 0.14 0.07 0.16 0.18<br />
BA-opgaven 0.15 0.15<br />
Total 4 0,48 0,55 0,47 0,49 0,5 0,51 0,49 0,51<br />
Frivillige kurser<br />
P-M kursus 0.03 0,03<br />
Første år 0.03 0,03<br />
Særlige behov 0.03 0,03<br />
Total 0,09 0,03 0,03 0,03<br />
På første semester afvikles projektet ”Lærer i folkeskolen”, på tredje semester ”Undervisning i tværgående emner<br />
og problemstillinger”, på sjette semester ”Undervisningsdifferentiering og evaluering” og på ottende semester<br />
”Bachelorprojektet”.<br />
Timerne kan – efter aftale mellem lærer og studerende – anvendes til undervisning på større eller mindre hold<br />
samt til vejledning. Til en undervisningslektion på 45 min anvendes 2,5 lærertime. Til en vejledningslektion på 45<br />
min anvendes 1,75 lærertime. Antallet af undervisningslektioner i de enkelte fag afhænger således af den valgte<br />
tilrettelæggelse.<br />
12
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
De pædagogiske fag<br />
Det pædagogiske fagområde omfatter fagene pædagogik, almen didaktik, psykologi og skolen i samfundet.<br />
De pædagogiske fag skal i et samarbejde med læreruddannelsens øvrige fag sætte de studerende i stand til at<br />
1) tage begrundet stilling til forhold vedrørende opdragelse, undervisning og uddannelse, herunder lærerens<br />
handlemuligheder i forhold til elever, forældre, kolleger, offentlige myndigheder og politiske aktører,<br />
2) planlægge, udføre og vurdere undervisning og andre læreropgaver i forhold til skiftende betingelser i familie,<br />
skole og samfund og<br />
3) forstå og varetage enkelte elevers og elevgruppers interesser i forhold til uddannelsessystemets og<br />
samfundets krav.<br />
De enkelte fag i det pædagogiske fagområde bidrager med særlige synsvinkler og perspektiver i uddannelsen:<br />
Almen didaktiks fokus er på den begrundede planlægning, gennemførelse og evaluering af undervisning i skolen.<br />
Faget har i læreruddannelsen en tværfaglig forpligtelse, idet det inddrager indhold og perspektiver fra de øvrige<br />
pædagogiske fag, linjefagene og praktikken.<br />
Psykologis fokus er viden, begreber og teorier om børns og unges læring, udvikling og sociale samspil i<br />
forskellige sammenhænge. Faget sætter endvidere perspektiv på den studerendes og lærerens professionelle<br />
udvikling.<br />
Pædagogiks fokus er etiske, værdimæssige og analytiske perspektiver på opdragelse og undervisning. Faget<br />
sætter i særlig grad perspektiv på dannelsens vilkår og muligheder i historisk og nutidig belysning. Udvikling af<br />
den dannelsesteoretiske argumentation er central i faget.<br />
Skolen i samfundets fokus er at anskue lærerens og skolens virksomhed i lyset af de samfundsmæssige<br />
betingelser og den samfundsmæssige betydning - eller de funktioner og virkninger - denne virksomhed har.<br />
13
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Almen didaktik<br />
Præambel<br />
Kernen i faget almen didaktik er professionel lærervirksomhed med henblik på at målsætte, planlægge,<br />
gennemføre og evaluere undervisning.<br />
Didaktiske teorier, modeller og forskningsresultater danner afsæt for kritiske og konstruktive analyser af<br />
praksisbeskrivelser og undervisning.<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig<br />
1) teoretisk indsigt og praktisk kompetence til selvstændigt og i samarbejde med elever, forældre og kolleger at<br />
træffe og begrunde valg forbundet med målsætning, planlægning, gennemførelse og evaluering af undervisning<br />
og<br />
2) forudsætninger for at udvikle og anvende teoretisk indsigt, professionelt sprog og praktiske kompetencer med<br />
henblik på videreudvikling af undervisningen og skolen.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Skolen som institution og organisation – centrale og lokale rammer for undervisningen<br />
1) Skolens formål, fag og tværfaglighedsforståelse.<br />
2) Skolefagenes mål og indhold.<br />
3) Skolens organisering af elevers og læreres arbejde og samarbejde.<br />
4) Skolens samarbejde med eksterne parter.<br />
Eleverne i undervisningen<br />
1) Elevernes forudsætninger og potentialer i et differentieringsperspektiv, herunder forholdet mellem den enkelte<br />
elev og klassens fællesskab.<br />
2) Elevernes med - og selvbestemmelse på undervisningens mål, indhold og arbejdsformer.<br />
3) Samarbejdet og samvirket med forældrene.<br />
Undervisningens mål, indhold og arbejdsformer<br />
1) Forskellige fags erkendelses- og udtryksformer og potentialerne i tværfaglige emne- og projektarbejder.<br />
2) Målfastsættelse og kriterier for valg af indhold etc.<br />
3) Kriterier for valg af indhold i undervisningen og for valg af undervisnings- og arbejdsformer i forhold til forskelligt<br />
indhold og forskellige elever.<br />
4) Udformning af undervisningsplaner og kriterier for valg af undervisningsmidler og undervisningsmaterialer.<br />
5) Lærer-elevrelationer og samtaleformer i undervisningen.<br />
6) Læreren som vejleder og leder.<br />
Udvikling af undervisningen og elevernes udbytte af skolegangen<br />
1) Løbende intern evaluering med henblik på at fremme elevernes læring og undervisningens kvalificering.<br />
2) Begrundelser for og veje til at beskrive og vurdere elevernes udbytte af skolegangen i forhold til de formulerede<br />
formål og mål.<br />
3) Forudsætninger for udvikling af det kollegiale samarbejde og for skolens udvikling.<br />
4) Forudsætninger for at udvikle både uddannelses- og dannelsesperspektivet i skolens opgave.<br />
Samspillet med fagene<br />
Studiet i almen didaktik inddrager kundskabsområder og erfaringer fra de øvrige pædagogiske fag i<br />
læreruddannelsen, den studerendes linjefag og praktik, hvilket giver mulighed for at organisere dele af<br />
undervisningen som tværgående studieforløb.<br />
Almen didaktik inddrager og anvender erfaringer fra praktiklogbogen i 5., 6. og 7. semester. Udgangspunktet er<br />
de studerendes konkrete erfaringer og oplevelser samt analyser og diskussioner af de planlagte, gennemførte og<br />
evaluerede undervisningsforløb.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. 5. semester:<br />
Folkeskolens opgave set i forhold til grundlæggende didaktiske teoridannelser<br />
Elevforudsætninger, differentiering og medbestemmelse<br />
Målformulering og evaluering<br />
14
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
B. 6. semester:<br />
Lærerroller herunder læreren som vejleder<br />
Lærerens samarbejdsrelationer, herunder samarbejde med forældre, elever og kolleger<br />
C. 7. semester:<br />
Fag, tværfaglighed og projektarbejde<br />
Udarbejdelse af undervisnings- og årsplaner<br />
D. Deltagelsesbestemmelser<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
Et studieprodukt i form af et kort skriftligt oplæg udarbejdet inden udgangen af 6. semester. Oplæggets tema<br />
afgøres af de enkelte undervisere og studerende, og oplægget udarbejdes i grupper af to til fire studerende.<br />
Oplægget fremlægges og evalueres på enheden.<br />
E. Evaluering<br />
Der evalueres løbende i et samarbejde mellem lærer og studerende.<br />
F. Eksamen<br />
Eksamen består af en mundtlig prøve.<br />
Grundlaget er:<br />
• en redegørelse for eksamensgrundlaget<br />
• et kort skriftligt oplæg af 3-5 sider, hvis emne er godkendt af fagets lærer og afleveret til en af rektor fastsat<br />
dato. Det korte skriftlige oplæg skal indeholde en begrundet undervisningsplan. Oplægget indgår ikke i<br />
bedømmelsesgrundlaget.<br />
Eksaminationen tager udgangspunkt i et mundtligt oplæg udfra det korte skriftlige eksamensoplæg.<br />
Varighed: 30 min. incl. votering.<br />
Forberedelsestid: Der gives ikke forberedelsestid.<br />
Eksamen er individuel.<br />
15
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Psykologi<br />
Præambel<br />
Psykologi i læreruddannelse har særlig fokus på viden, begreber og teorier om børn og unges læring, udvikling<br />
og sociale samspil i forskellige sammenhænge. Faget sætter endvidere perspektiv på den studerendes og<br />
lærerens professionelle udvikling. Centralt i faget står pædagogisk psykologi.<br />
Målet er, at den studerende<br />
1) udvikler kompetencer til at iagttage og handle på grundlag af en psykologisk funderet forståelse af læreren<br />
som aktør på individniveau, på gruppeniveau, på organisationsniveau og på samfundsniveau,<br />
2) tilegner sig viden og forståelse for psykologiens centrale begreber og teoridannelser og<br />
3) tilegner sig forståelse for menneskets mangesidige livssammenhænge, virkelighedsopfattelser og<br />
udviklingsvilkår.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
1) Metateoretiske forudsætninger for vurdering af psykologiens anvendelsesområder i lærervirksomhed.<br />
2) Menneskets sociale, kognitive og emotionelle udvikling.<br />
3) Kundskab, læring, kompetence og mestring.<br />
4) Sociale relationer, interaktion og kommunikation.<br />
5) Socialisation og interkulturel psykologi.<br />
6) Læreren som procesleder med henblik på facilitering af forandrings-, udviklings- og læringsprocesser for<br />
grupper og individer.<br />
Samspil med uddannelsens øvrige fag<br />
Dele af undervisningen kan foregå i samarbejde med de øvrige pædagogiske fag og i andre tvær- eller<br />
parallelfaglige sammenhænge, hvor faget kan bidrage med sine særlige perspektiver på bl.a. udvikling, læring og<br />
kommunikation.<br />
Psykologi inddrager og anvender erfaringer fra praktiklogbogen i 3. og 4. semester. Udgangspunktet er de<br />
studerendes konkrete erfaringer og oplevelser samt analyser og diskussioner af de studerendes<br />
episodebeskrivelser af lærerens rolle i forhold til samarbejdsopgaver, sociale opgaver eller konflikthåntering samt<br />
børn med særlige behov. Dette kan bl.a. ske i forbindelse med caseopgaven.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. 1. Semester: Videnskabsteoretiske forudsætninger for kommunikative mønstre<br />
Metateoretiske forudsætninger for psykologiske anvendelsesområder i lærervirksomhed<br />
Sociale relationer, interaktion og kommunikation<br />
B. 2. Semester: Socialisation, dannelse og personlighed<br />
Personlighedsudvikling og socialisation<br />
Menneskets sociale, kognitive og emotionelle udvikling<br />
C. 3. semester: Undervisning og læring<br />
Kundskab, læring, kompetence og mestring<br />
Psykologisk uddannelsesforskning og forskningskritik<br />
Den studerende udarbejder en obligatorisk case-beskrivelse, der skal fremlægges og underkastes intern<br />
evaluering.<br />
D. 4. semester: Lærerprofession i teori og praksis<br />
Procesledelse, beslutningsprocesser og forandringsprocesser<br />
Facilitering, afklaringsprocesser, refleksionsprocesser og gruppeprocesser<br />
Interkulturel psykologi<br />
E. Deltagelsesbestemmelser<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
• Case-beskrivelse .<br />
16
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
• Et kort skriftligt oplæg. Oplæggets tema og placering i studieforløbet afgøres af de enkelte undervisere og<br />
studerende, idet den dog skal være afsluttet ved udgangen af 3. semester. Oplægget udarbejdes i grupper<br />
af 2-4 studerende og fremlægges for holdet. I særlige tilfælde kan oplægget udarbejdes individuelt. Såfremt<br />
undervisningen i fagene psykologi og pædagogik har lagt op hertil, vil det være muligt at udarbejde det korte<br />
skriftlige oplæg som et fællesprodukt i disse fag.<br />
F. Evaluering<br />
På hvert semester evalueres formativt. Der tilstræbes en løbende fremadrettet evaluering.<br />
G. Eksamen<br />
Eksamen består af en mundtlig prøve. Grundlaget er:<br />
• en redegørelse for eksamensgrundlaget<br />
• casebeskrivelsen<br />
• det korte skriftlige oplæg<br />
• et kort skriftligt eksamensoplæg af 3-5 sider, hvis emne er godkendt af fagets lærer og afleveret til en af<br />
rektor fastsat dato. Emnet i det korte skriftlige eksamensoplæg skal have en sådan bredde, at det kan<br />
sættes i forhold til fagets indhold, som det er beskrevet i fagmål og CKF. Oplægget indgår ikke i<br />
bedømmelsesgrundlaget.<br />
Eksaminationen tager udgangspunkt i et mundtligt oplæg fra den studerende baseret på det skriftlige<br />
eksamensoplæg.<br />
Varighed: ca. 30 min. incl. votering.<br />
Forberedelsestid: Der gives ikke forberedelsestid.<br />
Eksamen er individuel.<br />
17
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Pædagogik<br />
Præambel<br />
Kernen i faget pædagogik er analyse og vurdering af undervisningens og opdragelsens grundspørgsmål<br />
vedrørende den enkelte elevs demokratiske dannelse i et socialt fællesskab.<br />
Målet er, at den studerende ud fra en personlig værdiforankret forståelse af opdragelses- og<br />
undervisningsopgavernes betydning tilegner sig begreber, argumenter, teorier og forskningsresultater med<br />
henblik på at kunne<br />
1) analysere, diskutere og begrunde personlig og professionel stillingtagen til principielle og konkrete spørgsmål i<br />
forbindelse med opdragelse og undervisning i samfund og skole,<br />
2) træffe beslutning om løsning af opdragelses- og undervisningsopgaver, bl.a. i forbindelse med værdi- og<br />
normkonflikter og<br />
3) samtale og samarbejde med elever, forældre, kolleger, ledelse og andet personale om realiseringen af skolens<br />
opdragelses- og undervisningsformål.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Pædagogisk-filosofiske indholdsområder<br />
1) Opdragelse og undervisning i idéhistorisk perspektiv.<br />
2) Pædagogik, menneske- og samfundssyn, dannelse og kvalificering.<br />
3) Den etiske dimension i forholdet mellem mennesker, herunder samtalens etik.<br />
Opdragelse og undervisning i institutionel sammenhæng<br />
1) Folkeskolens undervisning og opdragelse i historisk belysning, herunder enhedsskolens udvikling.<br />
2) Folkeskolens opgave, organisation og lovgrundlag.<br />
3) Alternative skoleformer.<br />
Læreropgaver i nutidens skole<br />
1) Lærerrolle og lærerpersonlighed.<br />
2) Lærerens ansvar, pligter og rettigheder i demokratisk sammenhæng.<br />
3) Lærerens samarbejde med elever, kolleger og forældre om undervisning.<br />
4) Lærerens opgaver over for børn med anden kulturel baggrund.<br />
5) Lærerens socialpædagogiske forpligtelser og samarbejdsrelationer.<br />
Pædagogisk forskning og udviklingsarbejde<br />
1) Forholdet mellem teori og praksis i pædagogisk arbejde.<br />
2) Teorier om udvikling og forandring i uddannelsessystemet.<br />
3) Pædagogiske udviklingsprojekter og skoleudvikling.<br />
4) Skole og undervisning i international belysning.<br />
Samspil med læreruddannelsens andre fag<br />
Undervisningen kan finde sted i et tværfagligt samarbejde med almen didaktik, psykologi og skolen i samfundet<br />
samt i varieret omfang med kristendomskundskab/livsoplysning og uddannelsens linjefag.<br />
Pædagogik inddrager og anvender erfaringer fra praktiklogbogen i 3. og 4. semester. Udgangspunktet er de<br />
studerendes konkrete erfaringer og oplevelser samt analyser og diskussioner af de studerendes<br />
episodebeskrivelser af lærerens rolle i forhold til samarbejdsopgaver, sociale opgaver eller konflikthåntering samt<br />
børn med særlige behov.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. 1. semester: Grundantagelser for undervisning og opdragelse<br />
Pædagogiske grundantagelser i undervisning og opdragelse<br />
Folkeskolens historiske udvikling, værdigrundlag og formål<br />
B. 2. semester: Socialisation, dannelse og personlighed<br />
Opdragelse, dannelse og socialisation<br />
Undervisnings- og læringsformer i folkeskole og friskole<br />
C. 3. semester: Undervisning og læring<br />
Faglighed, viden og kompetence<br />
18
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Pædagogisk uddannelsesforskning og forskningskritik<br />
D. 4. semester: Lærerprofessionen i teori og praksis<br />
Lærerprofessionalisme<br />
Lærerens samarbejde med elever, kolleger og forældre<br />
Globalisering og interkulturel kompetence<br />
E. Deltagelsesbestemmelser.<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
Et studieprodukt i form af et kort skriftligt oplæg udarbejdet inden udgangen af 3. semester. Oplæggets tema<br />
afgøres af de enkelte undervisere og studerende, og oplægget kan evt. udarbejdes i samarbejde med faget<br />
psykologi. Oplægget udarbejdes i grupper af to til fire studerende og fremlægges og evalueres på enheden. I<br />
særlige tilfælde kan opgaven udarbejdes individuelt.<br />
Studieordningen er tematisk fastlagt således, at der løbende er mulighed for samarbejde med faget psykologi og<br />
såfremt undervisningen i fagene pædagogik og psykologi har lagt op hertil, vil det være muligt at udarbejde det<br />
korte skriftlige oplæg til eksamen som et fællesprodukt i disse fag.<br />
F. Evaluering<br />
Der evalueres løbende i et samarbejde mellem lærer og studerende.<br />
G. Eksamen<br />
Eksamen består af en mundtlig prøve. Grundlaget er:<br />
• en redegørelse for eksamensgrundlaget<br />
• det korte skriftlige oplæg<br />
• et kort skriftligt oplæg til eksamen af 3-5 sider, hvis emne er godkendt af fagets lærer og afleveret til en af<br />
rektor fastsat dato. Emnet i det korte skriftlige oplæg skal være af en sådan bredde, at det kan sættes i<br />
forhold til fagets indhold, som det er beskrevet i fagets mål og CKF’er. Oplægget indgår ikke i<br />
bedømmelsesgrundlaget.<br />
Eksaminationen tager udgangspunkt i et mundtligt oplæg fra den studerende baseret på det skriftlige<br />
eksamensoplæg.<br />
Varighed: 30 min. incl. votering.<br />
Eksamen er individuel.<br />
19
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Skolen i samfundet<br />
Præambel<br />
Kernen i skolen i samfundet er identifikation, analyse, vurdering og diskussion af betingelserne og mulighederne<br />
for skolen og lærerarbejdet og de interesser der knyttes hertil fra skolens sociale og politiske omgivelser.<br />
Faget arbejder teoretisk og empirisk med en kombination af sociologiske, politologiske, historiske, pædagogiske<br />
og psykologiske perspektiver.<br />
Målet er, at den studerende introduceres til en læreruddannelse og det fremtidige arbejde som lærer ved at<br />
1) tilegne sig færdigheder i at anvende og perspektivere egne iagttagelser og erfaringer i forståelsen af<br />
lærerarbejdet som en pædagogisk virksomhed på baggrund af skolens samfundsmæssige opgaver, funktioner<br />
og betingelser og<br />
2) blive i stand til at identificere, analysere, vurdere og diskutere væsentlige betingelser for og perspektiver i<br />
udøvelsen af lærerprofessionen på baggrund af skolens samfundsmæssige opgaver, funktioner og betingelser.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Skolen som institution i samfundet<br />
1) Skolen som samfundsinstitution under skiftende økonomiske, politiske og sociale vilkår set i lyset af de<br />
demokratiforestillinger, værdier, forventninger og interesser, som knytter sig til undervisning og opdragelse i det<br />
moderne samfund.<br />
2) Skolens og lærerens forpligtigelser, opgaver og ansvar i forhold til eleverne med deres forskellige sociale,<br />
etniske og kulturelle baggrunde og opvækstvilkår.<br />
3) Skolen i en national og global politisk kontekst såvel økonomisk-administrativt som indholdsmæssigt.<br />
Skolen som organisation<br />
1) Skolen i sin politisk-styrelsesmæssige kontekst såvel økonomisk-administrativt som indholdsmæssigt.<br />
2) Skolen som arbejdende organisation med dens roller, forskrifter og kollegiale relationer.<br />
3) Skolen og lærernes samspil med forældrene, andre pædagogiske institutioner, offentlige myndigheder og<br />
lokalsamfundet.<br />
Sammenhæng i faget og fagets bidrag til sammenhæng i læreruddannelsen<br />
Faget peger frem mod og spiller sammen med arbejdet i de øvrige pædagogiske fag - psykologi, almen didaktik<br />
og pædagogik - samt kristendomskundskab/livsoplysning, linjefagene og praktik.<br />
Faget bidrager til udviklingen af fagdidaktikken i linjefagene.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. Indholdsområder<br />
Der arbejdes med fagets CKF under temaet læreren i skolen i det moderne samfund og der indgår:<br />
• skolens skiftende mål og vilkår som resultat af udvikling og sammenstød mellem forskellige værdier,<br />
interesser, kvalifikations- og kompetencekrav.<br />
• samfundets udvikling i en national og global kontekst og de skiftende krav som de kommer til udtryk i<br />
lærerarbejdet og i skolen.<br />
• skolens og lærerens opgaver, ansvar og udfordringer i forhold til rummelighed overfor eleverne.<br />
• læreropgaver i en opbrudskultur, herunder skole-hjem-relationen.<br />
• skolens organisatoriske, økonomiske og administrative rammer og selvforvaltningsmuligheder.<br />
Skolen i Samfundet har som element i det studieintroducerende forløb et medansvar for at der fokuseres på, at<br />
de studerende skal være lærere, og at der i uddannelsen arbejdes med aktive læringsprocesser og en empirisk<br />
dimension.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
Der vil i undervisningsforløbene blive anvendt forskellige evalueringsmåder. Studerende inddrages i diskussionen<br />
af forslag til evalueringernes udformning og gennemførelse. Evalueringerne tager udgangspunkt i<br />
20
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
studieordningen samt udformningen af og gennemførelsen af de konkrete studieforløb. De studerendes<br />
studiedeltagelse og -aktivitet indgår i evalueringen.<br />
Skolen i Samfundet inddrager erfaringer fra praktiklogbogen i 1. semester via bl.a. refleksioner over de<br />
studerendes praksisfortællinger om undervisning.<br />
B. Deltagelsesbestemmelser<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
• Opgaven fra temaprojektet ”Lærer i folkeskolen”<br />
• Emnet for det korte skriftlige oplæg til eksamen. Skal være godkendt senest den 1. april i<br />
eksamenssemesteret. Det korte skriftlige oplæg afleveres til en af Rektor fastsat dato.<br />
C. Eksamen<br />
Eksamen består af en mundtlig prøve. Grundlaget er redegørelsen for eksamensgrundlaget.<br />
Eksaminationen tager udgangspunkt i det korte skriftlige oplæg. Oplægget indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
Varighed: 30 min incl. Votering.<br />
Forberedelsestid: Der gives ikke forberedelsestid.<br />
Eksamen er individuel.<br />
Faget skal være bestået senest ved udgangen af 4. semester af uddannelsen.<br />
21
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Billedkunst<br />
Præambel<br />
Kernen i faget billedkunst som læreruddannelsesfag er arbejdet med billeder som midler til oplevelse, erkendelse<br />
og dannelse. Billeder defineres bredt som visuelle, kommunikative udtryk. Centralt for undervisning i faget er<br />
tilegnelsen af undervisningskompetencer på baggrund af en integrering af fagets hovedområder.<br />
Målet er, at den studerende<br />
1) opnår indsigt og kompetence i at forbinde og anvende skolefagets hovedområder og fagdidaktik i en reflekteret<br />
undervisning i billedkunstfaget,<br />
2) tilegner sig praktiske færdigheder gennem eksperimenterende og undersøgende arbejde med billeder, samt<br />
indsigt i, hvordan form, indhold og funktion indgår i et samspil i dette arbejde,<br />
3) får erfaringer med og indsigt i billedarbejde som middel til oplevelse og erkendelse,<br />
4) tilegner sig teoretisk viden om billeder, kunst og anden visuel kultur i en kommunikativ, kulturel og historisk<br />
kontekst,<br />
5) tilegner sig viden om børn og unges billedfremstilling og brug af billeder,<br />
6) tilegner sig viden om billedpædagogik og fagets historie, og<br />
7) tilegner sig fagdidaktisk viden og kompetencer som forudsætning for at begrunde, tilrettelægge, gennemføre<br />
og evaluere undervisning i billedkunst, herunder deltagelse i tværfagligt samarbejde og kulturprojekter.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
Skolefagets begrundelse, indhold og historiske udvikling. Bestemmelser om faget i folkeskolen.<br />
Teorier om børn og unges billedbrug. Herunder børn og unges billedsproglige udvikling og socialisering til<br />
samfundets visuelle kulturformer.<br />
Billedpædagogiske teorier, aktuelt og historisk, herunder teori om æstetiske læreprocesser.<br />
Billedfremstilling<br />
Praktisk undersøgende og eksperimenterende billedarbejde inden for et alsidigt udvalg af udtryksformer og<br />
genrer.<br />
Erfaring med og refleksioner over, hvordan samspillet mellem form, indhold og funktion indgår i<br />
betydningsdannelsen, herunder valg og brug af medier, materialer og teknikker.<br />
Billedkundskab<br />
Analyse- og samtalemetoder, der bidrager til oplevelse, beskrivelse, fortolkning og sammenligning af billedudtryk,<br />
og som er redskaber i forbindelse med vejledning i, tematisering og evaluering af billedarbejde.<br />
Teorier og problemstillinger til belysning af billeder som sprog og kommunikation.<br />
Teorier og problemstillinger til belysning af kunst- og æstetiksyn.<br />
Strømninger i dansk og international kunst og andre visuelle kulturformer, herunder behandlingen af centrale<br />
temaer i forskellige billedkulturer.<br />
Fagets samspil med de øvrige fag i læreruddannelsen<br />
Tværfagligt samarbejde tilstræbes i arbejdet med billedformer og visuel kultur, der integrerer andre fagområder,<br />
eller hvor samarbejde med andre fagområder kan kvalificere behandlingen af bestemte temaer.<br />
Faget bidrager med kundskaber om og færdigheder i at arbejde med billedudtryk, billedanalyse, formidling og<br />
brug af visuelle medier i andre faglige sammenhænge.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
De centralt fastsatte mål, kundskaber og færdigheder (CKF) bruges som ramme omkring arbejdet med faget.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
A. Billedkundskab<br />
I forbindelse med billedkundskab udarbejder de studerende individuelt eller i grupper en større opgave.<br />
Opgaven afleveres til et tidspunkt fastsat af læreren, dog senest ved afslutningen af det semester, hvor opgaven<br />
er stillet.<br />
Retningslinier for opgaven i billedkundskab:<br />
• Den studerende skal i starten af forløbet have godkendt et emne og en problemstilling.<br />
22
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
• Der gives vejledning med henblik på en problemformulering, som danner basis for en visualiseret og mundtlig<br />
fremlægning<br />
• Aflevering: 2 A4 sider som skal indeholde følgende:<br />
• En problemformulering<br />
• En redegørelse for valg af emne<br />
• Arbejdsmetoden<br />
• Litteraturliste<br />
• Opgaven kan løses individuelt eller i grupper. Læreren giver mundtlig evaluering. Der er mødepligt til<br />
fremlæggelserne af billedkundskabsopgaverne.<br />
B. Studietur<br />
Der afvikles en obligatorisk studietur af mindst tre dages varighed, som kan bruges til besøg på kunstudstillinger<br />
og undersøgelser af kulturelle forhold det pågældende sted. Til fastholdelse af indtryk kan bruges skitsetegninger,<br />
foto, video og andre registreringer.<br />
C. Børns billedsprog<br />
Forløbet om børns og unges billeder og deres billedsproglige udvikling afvikles som deltagelsespligtigt forløb med<br />
80% mødepligt, idet deltagelsespligten dog ikke kan overskride 20 lektioner.<br />
D. Fagdidaktik<br />
Som forberedelse til praktik arbejdes der med skolefagets begrundelse, indhold og historiske udvikling samt<br />
teorier om børns og unges billedbrug og billedpraksis. Forud for arbejdet med tværfaglige opgaver belyses<br />
billedsproglig praksis i et læringsperspektiv. Billedanalyser og billedsamtaler går som en rød tråd gennem hele<br />
studiet, da det, at kunne sætte ord på og samtale om billedprocesser regnes for grundlæggende<br />
billedpædagogiske kompetencer.<br />
E. Evaluering<br />
Det aftales mellem lærer og studerende, hvornår og hvordan der evalueres. Evalueringen foregår med fokus på,<br />
hvad de studerende har lært og forbindes med den videre planlægning.<br />
F. Tværfagligt samarbejde<br />
I forbindelse med praktik arbejdes med fagdidaktiske kundskaber og færdigheder m.h.t. begrundelse,<br />
tilrettelæggelse, gennemførelse og evaluering af undervisning i Billedkunst i skolen.<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
G. Deltagelsesbestemmelser.<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
1. En opgave i billedkundskab<br />
2. Obligatorisk studietur<br />
3. Deltagelse i forløb om børns billedsprog<br />
H. Eksamen<br />
Eksamen omfatter en udstilling og en mundtlig del.<br />
Grundlaget er redegørelsen for eksamensgrundlaget og et kort skriftligt oplæg om et selvvalgt emne af central<br />
faglig karakter.<br />
Udstillingen skal indeholde et repræsentativt udvalg af den studerendes studieforløb.<br />
Udstillingen skal mindst omfatte to beskrevne studieforløb fra hver af billedkategorierne: Plane, elektroniske og<br />
rumlige billeder.<br />
23
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Der skal i eksamenslokalet være adgang til den studerendes produktion, mens selve udstillingen skal indeholde<br />
et repræsentativt udvalg af den studerendes undersøgende og eksperimenterende studieforløb.<br />
Eksaminationen tager udgangspunkt i præsentation af en udstilling samt en kort mundtlig redegørelse for et<br />
selvvalgt emne af central faglig karakter, der har udgangspunkt i det afleverede korte skriftlige oplæg. Oplægget<br />
indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
Den studerende skal i sin mundtlige præstation demonstrere sin viden inden for billedfremstilling, billedkundskab<br />
og fagdidaktik.<br />
Varighed: ca. 45 min incl. votering. Der gives ikke forberedelsestid.<br />
Eksamen er individuel.<br />
Bedømmelse: Der gives én samlet karakter, der bygger på en helhedsvurdering.<br />
24
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Biologi<br />
Præambel<br />
Kernen i faget biologi er indsigt i biologiske sammenhænge og menneskets samspil med naturen. Centralt står<br />
evnen til at arbejde praktisk og teoretisk med biologiske argumenter og modeller under inddragelse af<br />
samfundsmæssige og værdimæssige perspektiver. Sammenhæng mellem fagets hovedområder skabes ved at<br />
koble fagets teori tematisk sammen med naturundersøgelser og eksperimenter i laboratoriet. Fagdidaktikken<br />
indgår i alle fagets hovedområder og er selv et hovedområde.<br />
Målet er, at den studerende kvalificerer sig til at undervise i biologi i folkeskolen.<br />
Den studerende skal derfor opnå indsigt og erfaring inden for fagets centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
og kunne sammenkæde fagets niveauer og områder i arbejdet med skolerelevante temaer.<br />
Den studerende skal desuden tilegne sig fagets karakteristiske metoder og arbejdsformer og kunne anvende<br />
disse i undervisningspraksis i skolen.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
1) Kriterier for stofvalg, principper for planlægning, forskellige undervisningsformer samt vurdering af elevernes<br />
læring og indflydelse i faget.<br />
2) Skolefagets udvikling, herunder mulighederne for anvendelse af fagets biologiske og etiske perspektiver på<br />
produktion og livsstil.<br />
3) Elevens arbejde med naturundersøgelser og eksperimenter i undervisningen.<br />
4) Analyse og vurdering af undervisningsmaterialer i faget, herunder IT.<br />
5) Fagets relationer til de naturvidenskabelige fag i skolen - og til skolens øvrige fag (herunder slutmål for faget<br />
natur/teknik).<br />
De levende organismer og deres biotoper<br />
1) Karakteristiske organismers bygning og tilpasninger til levestedet.<br />
2) Sammenhænge og dynamik i væsentlige danske og udenlandske økosystemer.<br />
3) Menneskeskabte påvirkninger af organismer og økosystemer.<br />
Sundhed og fysiologi i biologisk perspektiv<br />
1) Basale fysiologiske funktioner og cellulære processer hos mikroorganismer, planter, dyr og mennesker.<br />
2) Sundhedsmæssige problemstillinger i forbindelse med levevilkår, livsstil og livskvalitet.<br />
Genetik, evolutions- og adfærdsbiologi<br />
1) Basale genetiske begreber og sammenhænge.<br />
2) Centrale begreber og teorier om biologisk evolution.<br />
3) Dyrs adfærd sat i relation til evolution og tilpasning.<br />
Anvendelse af biologi i produktion og bioteknologi<br />
1) Anvendelse af bioteknikker på mikroorganismer, planter, dyr og mennesker samt konsekvenser heraf.<br />
2) Husdyrs adfærd og udnyttelse af husdyr i produktionen.<br />
3) Råvare- og fødevareproduktion anskuet i lyset af bæredygtighed og natursyn.<br />
4) Miljøproblemer med hovedvægt på lokale og globale perspektiver.<br />
Feltbiologi og eksperimentel biologi<br />
1) Arbejdsmetoder.<br />
2) Den studerendes eksperimenter og undersøgelsesresultater.<br />
3) Ekskursioner til biotoper og virksomheder.<br />
4) Undersøgelser i naturen med anvendelse af feltudstyr.<br />
5) Undersøgelser og eksperimenter i laboratoriet med anvendelse af laboratorieudstyr.<br />
6) Informations- og kommunikationsteknologi til indsamling og bearbejdning af data og anden information, til<br />
simulering og til visualisering.<br />
7) Adfærd i undervisningslaboratoriet og i naturen.<br />
Biologis bidrag til sammenhæng i uddannelsen<br />
Faget har nær sammenhæng med uddannelsens andre naturvidenskabelige fag med hensyn til naturforståelsen<br />
og bør endvidere spille sammen med en vifte af læreruddannelsens øvrige fag, f.eks. samfundsfag, historie,<br />
religion og dansk, sådan som det sker i skolen i relation til ”det grønne islæt”. Samspillet kan også etableres over<br />
pædagogiske begreber som handlekompetence inden for miljøundervisningen.<br />
25
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. Teoretiske studier<br />
I biologi arbejder vi med temaer, som studerende og holdets lærere vælger i fællesskab.<br />
Vi anvender forskellige undervisningsformer, som ekskursioner, feltarbejde, forelæsninger, oplæg og<br />
diskussioner, laboratoriearbejde og vejledning.<br />
Evaluering indgår som en integreret del af alle temaer. Vi anvender en bred vifte af evalueringsmetoder.<br />
IT-baseret undervisning indgår som en integreret del af studieforløbet i liniefaget biologi,<br />
hvor det forekommer relevant.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
B. Praktiske studier:<br />
En væsentlig del af liniefagsstudiet vil være studier i naturen og praktisk arbejde i laboratoriet.<br />
Den studerende undersøger og indsamler materiale fra en selvvalgt biotop (årsbiotop) igennem en sæson.<br />
Undersøgelsesresultaterne danner grundlag for biotopeksamen.<br />
I studiet indgår et obligatorisk internatkursus i feltbiologi af 3-5 dages varighed.<br />
C. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
D. Studieprodukter<br />
• Gennemført årsbiotop.<br />
• 2 aftalte produkter over gennemførte temaer (max 10 sider).<br />
Minimum et af studieprodukterne skal være ikt-baseret og mindst et af dem skal fremlægges som en ikt-baseret<br />
fremlæggelse.<br />
E. Deltagelsesbestemmelser:<br />
• To studieprodukter<br />
• Internatkursus i feltbiologi eller reparationsopgave herfor.<br />
Studieprodukterne skal være afleveret og godkendt i det semester, hvor opgaven hører til.<br />
F. Eksamen:<br />
Den studerende udarbejder to korte skriftligt oplæg, et feltbiologisk og et almenbiologisk, ud fra en af læreren<br />
godkendt opgaveformulering.<br />
Der foretages lodtrækning mellem de to oplæg, og resultatet af lodtrækningen meddeles de studerende tre dage<br />
for eksaminationen.<br />
Opgaveformuleringen skal være begrundet i fagets centrale kundskabs- og færdigheds områder, og<br />
repræsentere disse bredt.<br />
De korte skriftlige oplæg afleveres på en af rektor fastsat dato.<br />
I eksaminationen skal indgå et argumenteret undervisningsforløb biologiundervisning i folkeskolen. Der skal<br />
endvidere indgå redegørelse for det relevante faglige stof, samt præsenteres praktisk arbejde som en integreret<br />
del af det valgte undervisningsforløb.<br />
Det korte skriftlige oplæg indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
Varighed: ca. 45 minutter .<br />
Forberedelse: Der gives en forberedelse på tre dage.<br />
Bedømmelse: Karakter efter 7-skalaen.<br />
26
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Dansk<br />
Præambel<br />
Kernen i danskfaget i læreruddannelsen er arbejdet med dansk sprog og tekster på dansk. Centralt i faget står<br />
arbejdet med danskfagets didaktik og med de studerendes udvikling af indsigt og sikkerhed i egen brug af sprog<br />
og tekster.<br />
Mål<br />
Målet er<br />
1) at den studerende på baggrund af fagets centrale kundskaber og færdigheder bliver i stand til at<br />
begrunde, planlægge, gennemføre og evaluere en varieret undervisning i skolefaget dansk<br />
2) at den studerende tilegner sig viden om fagets kerneområder og danner sig et overblik over fagets<br />
helhed og dele<br />
3) at den studerende bliver bevidst om faget dansk som identitetsskabende og kulturbærende fag<br />
4) at den studerende bliver i stand til at planlægge, gennemføre og evaluere forløb, hvor faget dansk<br />
indgår i samarbejde med andre fag i folkeskolen<br />
5) at den studerende kan kommunikere hensigtsmæssigt, såvel mundtligt som skriftligt.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik er en integreret del af alle linjefagets øvrige kundskabs- og færdighedsområder.<br />
I arbejdet indgår<br />
1) skolefagets mål, indhold og arbejdsformer i en helhedspræget og differentieret danskundervisning<br />
2) skolefagets begrundelse, indhold og historiske udvikling<br />
3) bestemmelser om faget i folkeskolen<br />
4) fagets forskellige vurderings- og evalueringsformer<br />
5) sammenhæng mellem fagdidaktiske og fagmetodiske refleksioner og refleksioner over tværfaglige forløb<br />
6) anvendelse af forskellige undervisnings- og arbejdsformer, herunder projektarbejdsformer,<br />
7) progression tænkt ind i en differentieret undervisning<br />
8) analyse og produktion af undervisningsmaterialer til faget dansk, såvel trykte som elektroniske.<br />
Litteratur og medietekster<br />
Der arbejdes med danske, nordiske og oversatte tekster.<br />
I arbejdet indgår<br />
1) ældre og nyere fiktion og ikke-fiktion for børn og voksne<br />
2) litteratur- og medieteori<br />
3) litteratur- og mediepædagogik<br />
4) litteratur og medieteksters æstetiske, etiske og historiske dimensioner<br />
5) tekst- og medieproduktion<br />
6) analyse og fortolkning af forskellige tekster ud fra bevidste valg af teori og metode<br />
7) anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi<br />
8) begrundelse af tekstvalg ud fra faglige mål<br />
9) forskellige undervisnings- og tolkningsmuligheder i en tekst<br />
10) øvelse i at tilrettelægge en undervisning, der fremmer elevernes læselyst og udvikler dem til kompetente<br />
tekstlæsere og mediebrugere.<br />
Sprog og kommunikation<br />
Der arbejdes med dansk sprog som modersmål og som andetsprog.<br />
I arbejdet indgår<br />
1) sprogets opbygning, regler og normer<br />
2) forskellige sprogsyn og sproglig variation<br />
3) sprog som kommunikation, herunder sprogbrug, sprogets funktion og virkemidler<br />
4) kommunikationsformer i trykte og elektroniske medier<br />
5) børns sproglige udvikling, herunder tosprogethed<br />
6) det nordiske sprog- og kulturfællesskab<br />
7) mundtlige og skriftlige genrer<br />
8) retorik og vurdering af børns talesprog<br />
27
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
9) talt og skrevet nabosprog<br />
10) øvelse i at tale og skrive hensigtsmæssigt i forhold til målgruppe, genre og kommunikationssituation<br />
11) fortælling og oplæsning<br />
12) analyse af sprog og sprogbrug, herunder børnetekster<br />
13) vejledning af elever, herunder tosprogede, i deres mundtlige og skriftsproglige udvikling<br />
14) vejledning af elever i formidling, fortælling og oplæsning<br />
15) vurdering af elevers mundtlige og skriftlige produkter.<br />
Læsning og skrivning<br />
Der arbejdes med de studerendes egen læsning og skrivning, med begynderundervisning i skolen og med den<br />
fortsatte læse- og skriveundervisning i skolen.<br />
I arbejdet indgår<br />
1) teorier om læseproces, læseudvikling og læsemetoder<br />
2) samspil mellem skrive- og læseudvikling<br />
3) læse- og stavevanskeligheder<br />
4) den fortsatte læseudvikling, forskellige læseteknikker/-strategier og læseformål<br />
5) håndskrift og håndskrivningsprocessen, herunder skrivevanskeligheder<br />
6) øvelse i at skrive de basale håndskriftformer på papir og tavle<br />
7) anvendelse af og undervisning i forskellige læsemåder og læsestrategier bestemt af formål, genre og medie<br />
8) overvejelser over, hvordan det enkelte barns skrive- og læseudvikling kan støttes<br />
9) analyse og vurdering af børneskrift og vejledning af børn i hensigtsmæssig håndskrivning<br />
10) at udarbejde hensigtsmæssigt layout i håndskrevne såvel som computerskrevne tekster.<br />
Fagets sammenhæng med læreruddannelsens øvrige fag<br />
Udvikling af børns mundtlige og skriftlige sprogfærdighed, herunder læseindlæring og læsetræning, er en<br />
dimension i alle læreruddannelsens linjefag. Dette lægger op til et naturligt samarbejde.<br />
Skriftlig og mundtlig formidling indgår i alle læreruddannelsens fag, men det er i danskfaget, at der undervises<br />
eksplicit i formidling. Det er derfor oplagt, at danskfaget indgår i et samarbejde med fagene om kvalificering af de<br />
studerende på dette område.<br />
Derudover rummer faget en række æstetiske, etiske, historiske, kulturelle og sproglige dimensioner, der på<br />
forskellig vis skaber samarbejdsmuligheder med en række af læreruddannelsens øvrige fag.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således<br />
Undervisnings- og studieformer<br />
Indholdet i faget er en række studieforløb, der har karakter af studiemønstre, kurser eller evt. projekter.<br />
Undervisningen organiseres dels som holdundervisning, lejlighedsvis fælles for flere hold, dels i studiegrupper<br />
dels som selvstudier med tilknyttet vejledning.<br />
Studiemønstre er længerevarende studieforløb, hvori et emne studeres under en valgt synsvinkel.<br />
Ikt integreres i danskundervisningen, hvor det er danskfagligt relevant og praktisk gennemførligt.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
Fagdidaktik<br />
På baggrund af viden om faget som identitetsskabende og kulturbærende fag, der bygger på æstetisk, etisk og<br />
historisk forståelse, skal der arbejdes med at formulere og begrunde mål for undervisningen, indholdsvalg,<br />
læringsaktiviteter og arbejdsformer.<br />
Fagdidaktiske overvejelser inddrages overalt, hvor det skønnes relevant.<br />
Arbejdet omfatter<br />
• Refleksioner over, beslutninger om og planlægning af undervisning i faget, sigtende mod at virkeliggøre<br />
overordnede mål for folkeskolens samlede virke<br />
• Diskussioner om og fastlæggelse af fagets mål, kundskabs- og færdighedsområder og læseplaner, samt<br />
planlægning og evaluering af læreprocesserne inden for fagets rammer<br />
• Fagets rolle ved arbejdet med tværfaglige emner og problemstillinger<br />
28
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
• Analytisk og produktivt arbejde med undervisningsmaterialer til dansk, såvel trykte som elektroniske.<br />
Evaluering<br />
Undervejs i faget vil der blive anvendt flere forskellige evalueringsmetoder. Der evalueres på de anvendte<br />
undervisnings-/studieformer, og studieprodukter kan afsluttes med at den studerende selvstændigt eller i gruppe<br />
producerer et produkt som præsenteres for hold og lærer med efterfølgende evaluering fra lærer og/eller<br />
medstuderende. Holdets og lærernes respons og vejledning i forbindelse med præsentationen er en vigtig del af<br />
evalueringen.<br />
A. Sprog og kommunikation<br />
Sproganalyse og sprogproduktion<br />
Arbejdet omfatter<br />
• Sprogets system, sprogets brug og sprogets virkemidler<br />
• Mundtlighed og skriftlighed. I mundtligheden indgår orientering om stemmeorganernes bygning og funktion<br />
og om børns sproglige og talemæssige dysfunktioner<br />
• Sprognormer og sproglige variationer og argumentationsanalyse<br />
• Kommunikationsformer i trykte og elektroniske medier<br />
Sprogpædagogik og sprogundervisning<br />
Arbejdet omfatter<br />
• Børns sprogtilegnelse og sprogudvikling<br />
• Øvelse i at tale og skrive hensigtsmæssigt i forhold til målgruppe, genre og<br />
kommunikationssituation<br />
• Talesprogets karakteristika og mundtlighedens genrer, herunder fortælling, genfortælling, mundtlig formidling<br />
og oplæsning<br />
• Skriftsprogets stil, korrekthed og genrer med særlig vægt på skriveprocessens faser og læreren som<br />
sproglig vejleder<br />
• Tosprogethed og dansk som andetsprog/nabosprog.<br />
B. Litteratur og medietekster<br />
Tekstanalyse og tekstproduktion<br />
Arbejdet omfatter<br />
• Fiktion og ikke-fiktion for børn og voksne<br />
• Litteratur: Litterære grundbegreber, litterære genrer, litterære metoder, litteraturhistorie samt børne- og<br />
ungdomslitteratur<br />
• Medier: Almen kommunikationsteori, medieteori og mediehistorie, forskellige medieformer og mediernes<br />
genrer og virkemidler<br />
• Tekstudvalget inden for litteratur og medier skal udvise genremæssig og tidsmæssig spredning samt omfatte<br />
norske og svenske tekster.<br />
Tekstpædagogik og tekstarbejde<br />
Arbejdet omfatter<br />
• Litteraturpædagogik: Forskellige fagsyn og litteraturpædagogiske skoler, forskellige læsemåder samt børns<br />
brug af tekster i og uden for skolen<br />
• Mediepædagogik: Medieanalyse og medieproduktion med henblik på udvikling af færdigheder i receptiv og<br />
produktiv mediebrug samt børns brug af medier i og uden for skolen.<br />
C. Læsning og skrivning<br />
Læsning<br />
Arbejdet omfatter<br />
• Læseprocesteorier, læseindlæringsmetoder, læseundervisning og samspillet mellem læse- og<br />
skriveudvikling<br />
• Den fortsatte læseundervisning, herunder forskellige læseformål og læsestrategier.<br />
29
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Skrivningens teori og praksis<br />
Arbejdet omfatter<br />
• Håndskrift og håndskrivningsprocessen, vejledningsfunktionen, ergonomiske vilkår under skrivning,<br />
hensigtsmæssig layout i såvel håndskrevne som elektroniske tekster og skriftens historie<br />
• Udvikling af færdighed i at skrive trykbogstaver, grundskrift, lærerbrugsskrift og dekorativ skrift på papir og<br />
tavle samt i at benytte forberedende skriveøvelser på alle niveauer.<br />
D. Tværfagligt samarbejde<br />
I 2. semester inddrages erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. refleksioner over de studerendes<br />
praksisfortællinger om undervisning, læring og opdragelse i fag.<br />
Lærerne i faget yder vejledning før, under og efter praktikken på 2. semester.<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner med problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 3. semester inddrages de studerendes praktiklogbog i forbindelse med undervisningen i faget.<br />
E. Deltagelsesbestemmelser<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen<br />
• 3 studieprodukter udarbejdet i tilknytning til områderne: sprog, litteratur, medier og skrivning. Omfang<br />
svarende til korte skriftlige oplæg. Mindst et af produkterne skal være IKT-baseret.<br />
De 3 studieprodukter kan udarbejdes individuelt eller i grupper på indtil 4 studerende. Produkterne er<br />
placeret på 1., 2. og 3. studieår og afleveres til tidspunkter fastsat af læreren, dog senest ved afslutningen af<br />
det semester, hvor opgaven er stillet.<br />
• 1 studieprodukt i tilknytning til området retorik.<br />
Studieproduktet i retorik kan afløses via et særskilt kursus af 30 lektioner med mødepligt.<br />
• Emnet for det selvstuderede område.<br />
F. Et selvstuderet område<br />
Studerende vælger individuelt eller i grupper på indtil 3 personer et område inden for studieordningens rammer<br />
for nærmere studier og udarbejder i denne forbindelse et kort skriftligt oplæg. Emnet skal være godkendt af<br />
læreren senest 1. december i 5. semester.<br />
G. Eksamen<br />
Eksamen omfatter en skriftlig og en mundtlig del.<br />
Skriftlig eksamen<br />
Opgaverne ved den skriftlige eksamen stilles af Undervisningsministeriet.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Grundlaget er eksamensredegørelsen og det selvstuderede område.<br />
Der prøves i det selvstuderede område med udgangspunkt i et kort skriftligt oplæg af faglig og fagdidaktisk<br />
karakter på maksimalt 5 sider. Emnet for opgaven vælges af de studerende og godkendes af læreren. Den<br />
studerende foretager en uddybning, perspektivering og diskussion af studieområdet på grundlag af en disposition<br />
for eksamensforløbet.<br />
Eksamen er individuel.<br />
Varighed: 45 minutter.<br />
Bedømmelse: Der gives én karakter for den skriftlige prøve og én karakter for den mundtlige prøve. Det korte<br />
skriftlige oplæg indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
30
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Dansk som andetsprog<br />
Præambel<br />
Kernen i faget dansk som andetsprog i læreruddannelsen er sprog og kultur set i et andetsprogsperspektiv og<br />
fagets didaktik.<br />
Målet er, at den studerende<br />
1) på baggrund af fagets centrale kundskabs- og færdighedsområder bliver i stand til at tilrettelægge, gennemføre<br />
og evaluere undervisning af tosprogede elever,<br />
2) tilegner sig viden om tosprogethed, andensprogstilegnelse, sprog og sprogbrug samt færdighed i at beskrive<br />
og analysere sprog, og<br />
3) får indsigt i kulturteorier og -begreber.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
I arbejdet indgår<br />
1) fagets organisering i skolen, herunder dets begrundelse og historiske udvikling,<br />
2) faget dansk som andetsprogs mål, indhold og arbejdsformer i skolen,<br />
3) faget som en dimension i folkeskolens øvrige fag,<br />
4) sprogundervisningsteorier og –metoder,<br />
5) lærerens rolle som sproglig vejleder af tosprogede elever i deres mundtlige og skriftlige andetsprogsudvikling,<br />
6) fagets forskellige evaluerings- og vurderingsformer,<br />
7) analyse, vurdering og udarbejdelse af undervisningsmaterialer til tosprogede elever og<br />
8) anvendelse af forskellige undervisnings-, arbejds- og evalueringsformer.<br />
Andetsprogstilegnelse<br />
I arbejdet indgår<br />
1) teorier om tilegnelse af andetsproget, herunder modersmålets betydning,<br />
2) progression i sprogtilegnelse, herunder strategier for ordforrådstilegnelse og lyttestrategier på andetsproget,<br />
3) mundtlig og skriftlig udtryksfærdighed og kommunikationsstrategier,<br />
4) tosprogethed og tosproget udvikling; sprogblanding, kodeskift og lån og<br />
5) intersprog og intersprogsanalyse.<br />
Sprog og sprogbrug<br />
I arbejdet indgår<br />
1) dansk sprog i et sammenlignende perspektiv,<br />
2) sprogbrug og sprognormer og<br />
3) beskrivelse og analyse af elevsprog (intersprogsanalyse).<br />
Læsning og skrivning i et andetsprogsperspektiv<br />
I arbejdet indgår<br />
1) alfabetisering på dansk som andetsprog,<br />
2) teori om den grundlæggende læse- skriveudvikling med vægt på læse- skriveudvikling på andetsproget og<br />
3) den fortsatte læse- og skriveudvikling.<br />
Sprog og kultur<br />
I arbejdet indgår<br />
1) kulturteori og kulturopfattelser, herunder samspillet mellem sprog og kultur,<br />
2) sprog og identitetsdannelse i et flerkulturelt samfund,<br />
3) den flerkulturelle skole,<br />
4) interkulturel undervisning og<br />
5) tosprogethed som samfundsmæssigt fænomen, herunder sprog- og uddannelsesplanlægning.<br />
Fagets sammenhæng med læreruddannelsens øvrige fag<br />
Dansk som andetsprog er en naturlig dimension i alle folkeskolens fag. I seminariefaget dansk som andetsprog<br />
er mødet mellem tosprogede elevers dansksproglige forudsætninger og folkeskolens fags fagsprog et<br />
genstandsfelt. Det lægger naturligt op til et samarbejde med de fag i læreruddannelsen, der også er skolefag.<br />
Derudover rummer faget en række samfundsmæssige, kulturelle og sproglige aspekter, som har berøringsflader<br />
med en del af læreruddannelsens øvrige fag. Her er også oplagte samarbejdsmuligheder.<br />
31
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
De studerende arbejder med centrale problemstillinger inden for fagets CKFer som studeres således, at der<br />
anlægges en helhedsbetragtning på sammenhængene mellem kultur- og samfundsforhold, sprog og identitet,<br />
sprogtilegnelse samt formidling.<br />
Tilegnelse af interkulturel kompetence vil være et omdrejningspunkt i faget. De studerende bevidstgøres om egne<br />
kulturelle selvforståelser for på reflekteret vis at kunne indgå i dialog med andre kulturer med henblik på<br />
varetagelse af undervisningen i den flerkulturelle folkeskole.<br />
Der inddrages viden om og refleksion over forhold inden for såvel det danske kulturområde som andre<br />
kulturområder samt perspektivering i forhold til folkeskolens øvrige fagrække.<br />
Der arbejdes med mindst 3 fælles temaforløb der integrerer centrale sproglige, kulturelle og samfundsmæssige<br />
problemstillinger inden for faget.<br />
Der udarbejdes 3 studieprodukter som knyttes til hhv. projektet om undervisningsdifferentiering og evaluering, de<br />
valgte temaer eller eventuelle ekskursioner.<br />
Produkterne udarbejdes i grupper af 2-4 studerende, dog kan et af produkterne udarbejdes individuelt.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
A. Sprog-, identitets-, kultur- og samfundsforhold<br />
De studerende indføres i sammenhængen mellem sprog og identitetsdannelse og introduceres for kulturteorier<br />
fra forskellige fagområder. De præsenteres for teorier om integration som samfunds- og uddannelsesmæssigt<br />
fænomen hvorved der fokuseres på centrale problemstillinger inden for den flerkulturelle skole.<br />
B. Sprog, sprogbrug, sprogtilegnelse og tosprogethed<br />
Under temaarbejdet inddrages beskrivelse af det danske sprogs niveauer: fonetik, morfologi, syntaks, semantik,<br />
pragmatik samt tekstlingvistik. Disse kommunikative kompetencer arbejdes der med dels i kursusform, dels som<br />
en integreret del af temaarbejderne.<br />
Det danske sprog karakteriseres i forhold til de største indvandrersprog gennem kontrastive analyser.<br />
Der vil ligeledes blive fokuseret på teorier om modersmålets betydning for tilegnelse af andetsproget samt<br />
intersprogets og andre kommunikationsstrategiers rolle i en tosproget udviklingsfase.<br />
Der arbejdes med den grundlæggende og den fortsatte læse- og skriveudvikling på andetsproget herunder<br />
læsning og skrivning på to sprog.<br />
C. Fagdidaktik, sprogpædagogik og indlæringsteorier<br />
Under temaarbejderne og i tilknytning til praksis arbejdes der med fagdidaktik, faget Dansk som andetsprogs<br />
begrundelse, indhold og historie samt fagets rolle i skolens øvrige fag.<br />
Der arbejdes med sprogindlæringsteorier, undervisningsmetoder og sprogstimuleringsaktiviteter herunder<br />
inddragelse af praktisk-musiske arbejdsformer. Der stiftes bekendtskab med undervisningsmaterialer og andre<br />
hjælpemidler herunder IKT.<br />
D. Evaluering<br />
Undervejs i faget vil der blive anvendt forskellige evalueringsmetoder. Der evalueres på de anvendte<br />
undervisnings- og studieformer, og studieprodukter kan afsluttes med at den studerende selvstændigt eller i<br />
gruppe producerer et produkt som præsenteres for hold og lærer med efterfølgende respons og vejledning fra<br />
lærer og medstuderende.<br />
E. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
32
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
F. Et selvstuderet område<br />
De studerende vælger et område for nærmere studier. Emnet skal være godkendt af læreren senest en uge efter<br />
aflevering af BA-opgaven i sidste semester.<br />
Der udarbejdes et skriftligt oplæg på 3-5 sider med en problemstilling inden for fagets studieordning.<br />
Oplægget udarbejdes individuelt eller i grupper på maksimalt 3 personer.<br />
Oplægget afleveres på en af rektor fastsat dato og danner grundlag for den mundtlige eksamen.<br />
G. Deltagelsesbestemmelser<br />
Deltagelsespligten opfyldes ved aflevering af 3 studieprodukter senest ved det relevante semesters afslutning.<br />
Aflevering af kort skriftligt oplæg om det selvstuderede område er en betingelse for at gå til mundtlig eksamen.<br />
H. Eksamen<br />
Eksamen består af en skriftlig og en mundtlig del.<br />
Skriftlig prøve<br />
Opgaverne stilles af Undervisningsministeriet som fastsætter tidspunktet for prøven.<br />
Mundtlig prøve<br />
Grundlaget er eksamensredegørelsen og det selvstuderede område.<br />
Der prøves i det selvstuderede område med udgangspunkt i det korte skriftligt oplæg. Den studerende foretager<br />
en uddybning, perspektivering og diskussion af studieområdet på grundlag af en disposition for<br />
eksamensforløbet. Det korte skriftlige oplæg indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
Eksamen er individuel.<br />
Varighed: 45 minutter.<br />
Bedømmelse: Der gives én karakter for den skriftlige prøve og én karakter for den mundtlige prøve.<br />
33
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Engelsk<br />
Præambel<br />
Kernen i engelsk linjefag i læreruddannelsen udgøres af engelskfagets didaktik, engelsk sprog og sprogbrug,<br />
forskellige engelsksprogede tekster og engelskfagets kulturelle dimension.<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig<br />
1) færdighed i at planlægge og evaluere sprogundervisning samt færdighed i at opstille kriterier for vurdering af<br />
arbejdsformer, aktiviteter og materialer,<br />
2) sikkerhed i at forstå talt og skrevet engelsk og i at udtrykke sig mundtligt og skriftligt,<br />
3) viden og bevidsthed om sprogtilegnelse, sprog og sprogbrug samt færdighed i at analysere og beskrive sprog<br />
og<br />
4) viden om og indsigt i begrebet kulturforståelse og dennes betydning i undervisningssammenhænge, samt<br />
viden om kultur- og samfundsforhold i engelsktalende lande.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
1) Bestemmelser om faget i skolen; skolefagets begrundelse og historiske udvikling.<br />
2) Kriterier for planlægning, gennemførelse og evaluering af engelskundervisningen i folkeskolen, inklusive fokus<br />
på metoder, materialer, progression, undervisningsdifferentiering og lærerens rolle som sproglig vejleder.<br />
3) Kriterier for udvælgelse af indhold i undervisningen.<br />
4) Varierede aktivitetstyper, der sigter på at udvikle sprogfærdighed, motivation for faget og selvstændig læring.<br />
5) Kriterier for vurdering og fremstilling af undervisningsmaterialer.<br />
6) Kriterier for valg af andre hjælpemidler til brug i undervisningen.<br />
7) Engelskfagets rolle i tværfaglige sammenhænge.<br />
Sprogfærdighed og sprogtilegnelse<br />
1) Kommunikationsstrategier i de fire grundlæggende færdigheder (lytte, læse, tale og skrive).<br />
2) Strategier for ordforrådstilegnelse.<br />
3) Teorier om sprogtilegnelse og heraf afledte metoder.<br />
Sprog og sprogbrug<br />
1) Analyse af et varieret tekstudvalg, herunder lyd og billede, med henblik på bevidstgørelse om stillag og<br />
tekstopbygning.<br />
2) Vurdering af læringsmæssige muligheder i forskellige genrer.<br />
3) Semantik, udtale, intonation, ordforråd, ortografi, grammatik, tekstlingvistik og pragmatik.<br />
4) Beskrivelse og analyse af elevsprog (intersprogsanalyse).<br />
5) Komparativ sprogbeskrivelse.<br />
Kultur- og samfundsforhold<br />
1) Andre kulturer set i relation til egen kultur; kulturforståelse og interkulturel kompetence.<br />
2) Tekster på engelsk, der behandler emner af universel og global karakter samt tekster om engelsktalende<br />
lande, der belyser kultur- og samfundsforhold.<br />
3) Engelsk som modersmål og som fremmedsprog, herunder engelsk som komminikationssprog i internationale<br />
sammenhænge (lingua franca).<br />
4) Kulturbegrebets forskellige facetter og disses forbindelser til andre fag.<br />
Samspil med andre fag i læreruddannelsen<br />
Forbindelsen mellem almen didaktik og fagdidaktikken tydeliggøres bl.a. i forbindelse med praktikken. Endvidere<br />
kan mange af engelskfagets forskellige aspekter indgå i forbindelse med nogle af læreruddannelsens øvrige fag;<br />
med disse fag arbejdes i perioder funktionelt tværgående.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
I uddannelsesforløbet integreres fagets indholdsområder således, at der i videst muligt omfang anlægges en<br />
helhedsbetragtning på fagdidaktik, sprogfærdighed og sprogtilegnelse, sprog og sprogbrug samt kultur- og<br />
samfundsforhold.<br />
Planlægning, implementering og løbende evaluering af de enkelte holds studieforløb sker i samarbejde med de<br />
studerende.<br />
Det forventes i øvrigt, at de studerende arbejder kritisk med at udvikle deres egne sproglige kompetencer.<br />
34
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
A. Fagdidaktik<br />
I de enkelte studieforløb inddrages kontinuerligt forskellige arbejds- og præsentationsformer, der afspejler de<br />
undervisningsopgaver, de studerende forventes at kunne gennemføre i henhold til fagets bestemmelser i<br />
folkeskolen.<br />
Der arbejdes bl.a. med:<br />
• Sprogindlæringsteorier, undervisningsmetoder og tilhørende undervisningsmaterialer, herunder digitale<br />
materialer.<br />
• Tilrettelæggelse, implementering og evaluering af undervisningsforløb.<br />
• Analyse og didaktisk overvejelse af mundtligt og skriftligt elevsprog, herunder elevstile.<br />
• Sprogtilegnelsesstrategier, herunder lytte- og læsestrategier, og strategier til tilegnelse og udvikling af<br />
ordforråd.<br />
• Skolefagets historie og begrundelse<br />
• Engelsk i tværfaglig sammenhæng.<br />
Der skrives en kort, engelsksproget opgave, som behandler et område inden for fagdidaktikken. Opgaven skal<br />
godkendes af læreren.<br />
B. Sprogtilegnelse, sprog og sprogbrug<br />
Udvikling af både receptive og produktive sprogfærdigheder inddrages løbende. Dette indebærer blandt andet<br />
arbejdet med forskellige indlærings- og kommunikationsstrategier og et praktisk kendskab til processkrivning.<br />
Der arbejdes med grammatik, ordforrådstilegnelse og fonetik, både i kursusform og integreret i den øvrige<br />
undervisning, herunder pædagogisk grammatik og metoder til undervisning i engelsk udtale og intonation.<br />
Der skrives en kort pædagogisk-grammatisk/sproglig opgave. Opgaven skrives på engelsk og godkendes af<br />
læreren.<br />
C. Kultur- og samfundsforhold<br />
Der arbejdes med tre fælles temaforløb, der belyser kultur- og samfundsforhold i engelsktalende lande eller<br />
lande, hvor det engelske sprog har en væsentlig position. Et bredt udvalg af tekstgenrer og andre medier<br />
inddrages.<br />
Formålet med arbejdet er, at de studerende udvikler en kulturforståelse og interkulturel kompetence, der også<br />
sætter dem i stand til at arbejde med kulturelle problemstillinger i folkeskolen.<br />
Der skrives en kort, engelsksproget opgave, som behandler et område inden for kultur- og samfundsforhold.<br />
Opgaven skal indeholde fagdidaktiske overvejelser og skal godkendes af læreren.<br />
D. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
E. Oplæg til mundtlig eksamen: Et selvstuderet område<br />
Der skrives, individuelt eller i grupper, et kort, engelsksproget oplæg om et emne med relevans til den<br />
studerendes kommende virke som engelsklærer i den danske folkeskole. Både teoretiske og praktiske<br />
fagdidaktiske overvejelser skal indgå.<br />
F. Deltagelsesbestemmelser og afløsning<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
• en kort, skriftlig fagdidaktisk opgave<br />
35
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
• en kort, skriftlig pædagogisk-grammatisk opgave<br />
• en kort, skriftligt opgave med udgangspunkt i et af de tre fælles temaforløb<br />
• emnet for det selvstuderede område<br />
Fonetik kan afløses gennem deltagelse i et kursus af 12 lektioners varighed.<br />
Et af de tre produkter skal være IKT-baseret, og et af dem skal formidles til de øvrige studerende via en IKTbaseret<br />
præsentation.<br />
G. Eksamen<br />
Eksamen består af en skriftlig og en mundtlig del.<br />
Grundlaget for den mundtlige eksamen er redegørelsen for eksamensgrundlaget samt det korte skriftlige oplæg<br />
fra det selvstuderede område. Det korte skriftlige oplæg indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
Skriftlig prøve<br />
Opgaverne stilles af Undervisningsministeriet, som også fastsætter tidspunktet for prøven.<br />
Mundtlig prøve<br />
Eksaminationen tager udgangspunkt i oplægget fra det selvstuderede område samt en lodtrukken<br />
elevproduceret tekst, som kommenteres med henblik på grammatik/sproglig form og evt. didaktiske<br />
overvejelser..<br />
Hele prøven foregår på engelsk.<br />
Varighed: 45 minutter.<br />
Forberedelsestid til sproglige/grammatiske del: 45 minutter.<br />
Hjælpemidler under forberedelsen: Alle hjælpemidler må anvendes.<br />
Eksamen er individuel.<br />
Bedømmelse: Der gives særskilt karakter efter 7-skalaen for den skriftlige og den mundtlige prøve. Ved<br />
bedømmelsen vægtes såvel sprogbrug som sproglig korrekthed og indhold, og hvad angår den mundtlige del,<br />
lægges der endvidere vægt på samspillet mellem fagdidaktisk teori og undervisningspraksis.<br />
36
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Fysik/kemi<br />
Præambel<br />
Fysik/kemi i læreruddannelsen har som kerne at sætte den studerende i stand til at begrunde, planlægge,<br />
gennemføre og evaluere en varieret undervisning i faget fysik/kemi. Dette foregår bl.a. ved at udforske natur og<br />
teknologi i et vekselspil mellem teori og empiri.<br />
Målet er at den studerende<br />
1) tilegner sig faglige, pædagogiske og praktiske forudsætninger for at undervise i fysik/kemi i folkeskolen,<br />
2) opnår viden om og erfaring med forskellige arbejdsformer og fagdidaktiske problemstillinger,<br />
3) tilegner sig viden om og indsigt i grundlæggende faglige begreber og modeller for de mikro- og makroskopiske<br />
verdensbilleder, i stofkredsløb og i energistrømme,<br />
4) opnår indsigt i og forståelse af den rolle teknologi og videnskabsfagene fysik, kemi og astronomi spiller i<br />
udviklingen af kultur og samfund og<br />
5) opnår viden om og erfaring med at udforske fænomener med et fysisk eller kemisk indhold.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktikken indgår i alle fagets hovedområder. Den studerende skal arbejde med<br />
1) centrale bestemmelser og vilkår for faget i skolen,<br />
2) begrundet planlægning af undervisning i faget,<br />
3) læringsmuligheder og læringsproblemer, der i særlig grad er forbundet med undervisning i faget,<br />
4) fagets muligheder i tværfaglige projekter, temauger og lignende,<br />
5) eksterne muligheder og samarbejdspartnere herunder virksomhedsbesøg, ekskursion og feltarbejde,<br />
6) evaluering af skoleklassens og den enkelte elevs arbejde,<br />
7) analyse og vurdering af undervisningsmidler og<br />
8) udvikling af fysik/kemi-undervisning.<br />
Inden for fagets hovedområder udvælges begreber, teorier, fænomener og problemstillinger med<br />
lærerprofessionen som det centrale omdrejningspunkt.<br />
Grundlæggende faglige begreber og teorier<br />
1) Stofs partikelnatur.<br />
2) Energi, energiomsætninger og energistrømme.<br />
3) Universets og solsystemets opbygning, dannelse og udvikling.<br />
Fysik og kemi i hverdag og samfund<br />
1) Samfundsmæssige problemstillinger, der kan undersøges med fysiske og kemiske begreber og metoder.<br />
2) Teknologianalyse med vægt på teknologiens indhold af teknik og fysisk/kemisk viden.<br />
3) Naturfænomener og deres udforskning.<br />
Den historiske udvikling i videnskabsfagene fysik, kemi og astronomi<br />
1) Væsentlige perioder i videnskabsfagenes historie.<br />
2) Historiske og moderne naturvidenskabelige verdensbilleder.<br />
3) Væsentlige træk ved den teknologiske udvikling.<br />
4) Elementer af videnskabsfilosofi.<br />
Samspil med de øvrige fag<br />
Såvel de grundlæggende faglige begreber og teorier som de kulturelle, samfundsmæssige, filosofiske og<br />
historiske elementer kan indgå i en bredere sammenhæng med læreruddannelsens øvrige fag.<br />
Risikomomenter og sikkerhedsforanstaltninger<br />
1) Risikomomenter og sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med undervisning i faget.<br />
2) Risikovurdering i forbindelse med udvælgelse og planlægning af undervisningsaktiviteter.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. Overordnet om studiet.<br />
Studiet er teoretisk og praktisk/eksperimentelt.<br />
Målet med undervisningen er, at den studerende bliver i stand til at begrunde, planlægge, gennemføre og<br />
evaluere undervisning i fysik/kemi i folkeskolen i såvel systematiske som tematiske og/eller tværfaglige forløb.<br />
37
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Fagets indholdsområder behandles med henblik på, at den studerende bliver i stand til, fagligt og pædagogisk, at<br />
beherske disse.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
B. Laboratoriekursus<br />
Tidligt i studiet gennemføres et laboratoriekursus, hvor risiko- og sikkerhedsmomenter behandles, og hvor den<br />
studerende opnår indledende apparatkendskab som basis for selvstændigt arbejde i laboratoriet.<br />
Af sikkerhedsmæssige grunde er der krav om aktiv deltagelse i kurset, hvor den studerende ud over<br />
eksperimentelt arbejde, skal føre laboratoriejournal. Forløbet afsluttes med mundtlig fremlæggelse.<br />
Fremlæggelsen danner grundlag for lærerens vurdering: godkendt/ikke godkendt.<br />
C. Studiets opbygning<br />
Gennem studiet arbejdes der indenfor følgende syv faglige hovedområder:<br />
• Atom og molekyle<br />
• Almen uorganisk kemi<br />
• Organisk kemi<br />
• Energibegrebet<br />
• Mekanik<br />
• Elektricitet og magnetisme<br />
• Astronomi<br />
Der arbejdes teoretisk og praktisk/eksperimentelt med de faglige hovedområder. Der arbejdes i<br />
overensstemmelse med de krav, der er fastsat i de ministerielle CKF´er. I arbejdet med de faglige hovedområder<br />
indrages fagdidaktik, fysik og kemi i hverdag og samfund samt videnskabsfagenes historiske udvikling.<br />
D. De enkelte undervisningsforløb.<br />
Det konkrete indhold i det enkelte undervisningsforløb planlægges i samarbejde mellem studerende og lærer.<br />
Hvert undervisningsforløb afsluttes med en mundtlig eller skriftlig evaluering af forløbet.<br />
E. Studieprodukter.<br />
I tilknytning til undervisningsforløbene tilbydes den studerende at aflevere en kort skriftlig opgave inden for det<br />
behandlede område. Denne opgave, betegnet et memorandum, er en faglig, pædagogisk og fagdidaktisk<br />
beskrivelse af et undervisningsforløb i folkeskolen eller tilsvarende undervisningsområder. Memorandummet skal<br />
bl.a. indeholde en redegørelse for, hvilke elev- og demonstrationsforsøg den studerende vil benytte og<br />
hovedpunkterne i de overvejelser, der ligger til grund for de foretagne valg. De enkelte memoranda vil vægte<br />
forskellige fagdidaktiske aspekter således, at de fagdidaktiske elementer omtalt i CKFerne bliver behandlet i løbet<br />
af de to studieår.<br />
Memorandummet skal afleveres til det af læreren fastsatte tidspunkt, for at den studerende kan opretholde ret til<br />
vejledning og fremlæggelse samt respons fra holdet og læreren.<br />
Memoranda skrives individuelt eller i grupper. Den studerende har mulighed for at aflevere mindst ét<br />
memorandum pr. semester.<br />
Holdets og lærerens respons på memorandummet og fremlæggelsen heraf er kernen i den løbende evaluering af<br />
den studerende.<br />
I fagets sidste semester udarbejder den studerende, individuelt eller i gruppe, i alt fire forskellige<br />
eksamensmemoranda, som tilsammen dækker fagets formål og CKF, og som er godkendt af læreren som<br />
grundlag for lodtrækning til den afsluttende prøve.<br />
Omfanget af hvert eksamensmemorandum er i alt maksimalt 5 sider og hver studerende afleverer fire<br />
eksamensmemoranda til det af rektor fastsatte tidspunkt.”<br />
F. IKT<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) integreres, således at denne teknologis muligheder for at udvikle<br />
emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
IKT inddrages specifikt i faget bl.a under anvendelse af:<br />
• Styring vha. computer<br />
38
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
• Dataopsamling vha. computer<br />
• Behandling af måleresultater<br />
• Undervisningsprogrammer<br />
G. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
H. Deltagelsesbestemmelser<br />
Forudsætningerne for at den studerende kan indstille sig til eksamen er:<br />
• Godkendt laboratoriekursus<br />
• Afleveret fire eksamensmemoranda.<br />
I. Eksamen<br />
Eksamen består af en mundtlig prøve. Grundlaget for eksamen er redegørelsen for eksamensgrundlaget samt<br />
de fire eksamensmemorada.<br />
Forud for eksamen trækkes lod mellem den studerendes fire eksamensmemoranda.<br />
Resultatet meddeles den studerende dagen før eksamen.<br />
Det lodtrukne eksamensmemorandum danner udgangspunkt for den mundtlige prøve i faget, men<br />
bedømmelsen foretages alene på grundlag af den mundtlige prøve. I prøven inddrages både faglige og<br />
fagdidaktiske emner ligesom, der skal indgå praktisk/eksperimentelt arbejde.<br />
Eksaminationstid: 45 minutter.<br />
Bedømmelse: karakter efter 7-skalaen.<br />
39
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Geografi<br />
Præambel<br />
Geografis kerne er samspillet mellem mennesker og natur, som konkret kommer til udtryk i de problemstillinger,<br />
der knytter sig til menneskers levevilkår i forskellige regioner. Centralt i faget står globaliseringens indflydelse på<br />
kultur, natur og levevilkår samt dens påvirkning af relationerne mellem verdens stater og folk.<br />
Målet er, at den studerende bliver i stand til at<br />
1) inddrage og anvende geografisk viden i skolens hverdag - såvel i faget geografi som i tværfaglige<br />
sammenhænge,<br />
2) vurdere i hvilket omfang og hvordan fagets teorier, kilder, metoder og arbejdsformer, herunder IKT, kan<br />
bidrage til elevernes forståelse af den verden, de lever i,<br />
3) etablere rammer for og tilrettelægge elevernes læring i faget samt inddrage ekskursioner og feltarbejder i<br />
forskellige typer af regioner og<br />
4) tilegne sig viden om fagets kerneområder.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
Fagdidaktikken indgår i alle fagets hovedområder. De studerende skal arbejde med<br />
1) kriterier for stofudvælgelse, principper for planlægning og evaluering af læreprocesser i relation til de gældende<br />
fagbeskrivelser og elevernes medindflydelse,<br />
2) skolefagets udvikling samt geografiske perspektiver på aktuelle begivenheder og problemstillinger af lokal,<br />
regional og global karakter,<br />
3) overvejelser over hvordan elevernes geografiske sprog og dannelse kan udvikles,<br />
4) analyse og vurdering af undervisningsmaterialer til faget,<br />
5) fagets relationer til de andre naturvidenskabelige fag samt læreruddannelsens og folkeskolens fag i øvrigt og<br />
6) kontinuitet og progression mellem indholdet i natur/teknik og geografi.<br />
Indsigt i fagets vidensområder og færdigheder opnås gennem vekselvirkning og samspil i arbejdet med<br />
1) fagets systematiske discipliner (rumlige fordelingsmønstre af betydning for samspillet mellem mennesker og<br />
natur),<br />
2) sammenhængende analyser af regioner på lokalt, regionalt og globalt niveau og<br />
3) problemstillinger, der knytter sig til menneskers levevilkår forskellige steder på jorden.<br />
Det naturgeografiske grundlag<br />
De studerende skal arbejde med naturgeografiske udbredelsesmønstre som resultat af stof- og energistrømme,<br />
geologi, geomorfologi, jordbundsgeografi, meteorologi, klimatologi og hydrologi.<br />
Denne teori skal kunne anvendes til<br />
1) analyser af mineraler, bjergarter, jordbund, vand, klima og energiråstoffer lokalt, regionalt og globalt og<br />
2) diskussion af årsager til og konsekvenser af forandringer i miljøet som resultat af naturlige og menneskeskabte<br />
processer, herunder klimaændringer, knaphed på rent vand og andre resurser, samt ødelæggelse af jordbunden.<br />
Det kulturgeografiske grundlag<br />
De studerende skal arbejde med befolkningsgeografi, levevilkår hos forskellige folk, bebyggelsesgeografi, den<br />
globale fordeling af rige og fattige regioner, udviklingsteorier, interkulturel forståelse og geopolitik.<br />
Denne teori skal kunne anvendes til<br />
1) analyser af jorden som et system af interaktive regioner, der udvikles i et samspil mellem mennesker og<br />
naturgeografiske forhold; forhold omhandlende opdelingen af stater og nationer og betydningen af overnationale<br />
organisationer skal integreres i forståelsen af dette samspil og<br />
2) diskussion af problemstillinger vedrørende fattigdom, undertrykkelse og menneskerettigheder, herunder<br />
forskellige demokratiopfattelsers betydning for levevilkår; betydningen af handel, investeringer og ulandsbistand<br />
som middel til at skabe udvikling; geopolitiske beslutningers betydning for levevilkårene.<br />
Samspillet mellem menneske og natur<br />
De studerende skal arbejde med sammenhænge mellem menneske- og natursyn og udnyttelsen af natur og<br />
kulturgrundlaget, herunder begreberne bæredygtighed og globalisering.<br />
Befolkningsudvikling, urbanisering og politisk/økonomisk geografi indgår i dette hovedområde.<br />
Disse stofområder i faget skal kunne anvendes i<br />
1) analyser af forholdet mellem mennesker, resurser, produktion og omgivelser i regioner med forskellig<br />
økonomisk, social og teknologisk udvikling og<br />
40
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
2) diskussion af problemstillinger i forhold til resursebetragtninger, miljøproblemer og afledte interessekonflikter<br />
lokalt, regionalt og globalt.<br />
Sammenhæng i faget, og fagets bidrag til sammenhæng i uddannelsen<br />
De faglige pædagogiske værktøjer (som fx egne iagttagelser, undersøgelser, målemetoder, litteratur, billeder,<br />
statistik, kort, forskellige typer af atlas samt anvendelse og brug af geografiske informationssystemer GIS) samt<br />
feltarbejder, ekskursioner og studierejser i relation til såvel natur- som kulturgeografiske emner skal kunne indgå i<br />
en bredere sammenhæng med læreruddannelsens øvrige fag, hvor geografi kan bidrage med en rumlig<br />
synsvinkel og en perspektivering, der bygger bro mellem natur- og samfundsvidenskab.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
Geografi er et syntesefag, og det vil være undervisningens endelige mål at se de forskellige elementer i deres<br />
indbyrdes relationer som dele af en fælles helhed. Helhedsbeskrivelser kan tage udgangspunkt i en arealmæssig<br />
afgrænsning eller eksempelvis i aktuelle interessekonflikter. Der arbejdes med teorier og modeller, der kan<br />
trække perspektiver fra det lokale til det globale niveau.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
Der arbejdes med et antal forløb som dækker:<br />
A. Naturgeografi<br />
• Geologi<br />
• Geomorfologi- landskabsbeskrivelse<br />
• Meteorologi og klimatologi<br />
• Hydrologi - vandets kredsløb<br />
• Jordbundslære<br />
B. Kulturgeografi<br />
• Befolkningsgeografi<br />
• Bebyggelsesgeografi<br />
• Økonomisk geografi<br />
• Geopolitik/Politisk geografi<br />
C. Regionalgeografi<br />
Der arbejdes med et antal regioner.<br />
D. Arbejdsformer<br />
Undervisningen veksler mellem læreroplæg, oplæg fra studerende, vejledning og selvstændigt undersøgende<br />
arbejde fra den studerendes side.<br />
Der udarbejdes i hvert semester en skriftlig indholdsplan for et undervisningsforløb omfangsmæssigt svarende til<br />
et kort skriftlig oplæg. Indholdsplanerne skal integrere flere af fagets CKF´er. Indholdsplanerne fremlægges og<br />
diskuteres med holdet. Et af disse skal være IKT-baseret, og minimum et af dem skal formidles til de øvrige<br />
studerende ved en IKT-baseret præsentation.<br />
Undervisningsforløbene afsluttes med evaluering.<br />
Der afholdes obligatoriske ekskursioner af samlet minimum 5 dages varighed. Med udgangspunkt i en eller flere<br />
af disse ekskursioner udarbejder ekskursionsdeltagerne i fællesskab et ekskursionsprodukt.<br />
I tilknytning til hvert af studiets 4 semestre udarbejder den studerende, som et led i evalueringen, en<br />
studieforløbsbeskrivelse.<br />
E. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
41
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
F. Selvstuderet område<br />
Et område efter eget valg. Emnet skal godkendes af læreren. Der udarbejdes på 4. eller 8. semester en skriftlig<br />
opgave af 10-15 siders omfang som afleveres til læreren på et nærmere fastlagt tidspunkt i<br />
eksamenssemesteret.<br />
G. Deltagelsesbestemmelser<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
• 4 indholdsplaner<br />
• Opgave om det selvstuderede emne<br />
• 1 ekskursionsrapport<br />
• 4 studieforløbsbeskrivelser<br />
• 5 dages ekskursioner<br />
G. Eksamen<br />
Eksamen omfatter en mundtlig prøve.<br />
Grundlaget er redegørelsen for eksamensgrundlaget.<br />
Eksaminationen tager udgangspunkt i lodtrukne spørgsmål.<br />
Lodtrækning foretages 24 timer før eksamen.<br />
Varighed: 45 min.<br />
Bedømmelse: Efter 7-trinsskalaen.<br />
42
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Historie<br />
Præambel<br />
Historie handler om at undersøge, tolke og forklare kontinuitet og forandring i menneskers samfundsmæssige liv<br />
fordelt i tid og rum. Centralt i faget står arbejdet med historiedidaktik og med at udvikle indsigt i egen og andres<br />
brug af historien.<br />
Målet er, at den studerende har tilegnet sig<br />
1) faglige, didaktiske og formidlingsmæssige kompetencer i at undervise i skolefaget historie,<br />
2) viden om og evne til at anvende videnskabsfagets teorier og metoder,<br />
3) indsigt i sammenhængen mellem videnskabsfaget, linjefaget og skolefaget,<br />
4) færdighed i at formulere fagligt begrundede problemstillinger,<br />
5) færdighed i kritisk at analysere og i argumentere for tolkninger og vurderinger (af historiske problemstillinger),<br />
6) indsigt i væsentlige emner og temaer fordelt i tid og rum,<br />
7) indsigt i egen og andres kulturer og<br />
8) reflekteret forståelse af samspil mellem nutidsforståelse, fortidstolkning og fremtidsforventning.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Historiedidaktik<br />
1) Formelle bestemmelser for skolefaget historie og eksempler på udmøntning i praksis.<br />
2) Skolefagets historie.<br />
3) Forskellige historiedidaktiske teorier, som fx demokratisk dannelse, narrativ erkendelse, historiebevidsthed,<br />
herunder<br />
a) indsigt i børns brug og forståelse af historie i og uden for skolen,<br />
b) opfattelse af tid og rum,<br />
c) sammenhængsforståelse og<br />
d) forståelse af at være historieskabte og historieskabende.<br />
4) Overvejelser og begrundelser for valg af indhold, arbejds- og formidlingsformer i skolefaget, herunder<br />
a) vedkommende og væsentlige emner/temaer med problemstillinger,<br />
b) kritiske og problematiserende arbejdsformer,<br />
c) fagligt og tværfagligt projektarbejde,<br />
d) undervisningsmaterialer,<br />
e) IKT,<br />
f) historisk værkstedsarbejde/rekonstruktion, ekskursioner, studieture og brug af museer og historiecentre og<br />
g) fortælling, drama, film og billeder.<br />
Teorier og metoder<br />
1) Fagets teorier, begreber og metoder.<br />
a) Historiebevidsthed og dannelse.<br />
b) Problemformulering, materialekritisk analyse og syntesedannelse.<br />
c) Fagets udvikling og forskellige fagsyn.<br />
d) Teorier, begreber og metoder fra andre relevante videnskaber og fagområder.<br />
Emner og temaer<br />
1) Emner og temaer med problemstillinger fordelt i tid og rum, valgt eksemplarisk ud fra følgende kriterier:<br />
a) Tolkninger af forandring og kontinuitet.<br />
b) Aktualitet og distancering.<br />
c) Forskellige fagsyn og brug af historie.<br />
2) Ved valget af emner og temaer i linjefagsforløbet skal følgende aspekter samlet set være dækket:<br />
a) Forskellige synsvinkler, herunder politisk, økonomisk, social, kulturel og mentalitetshistorisk.<br />
b) Værdier og normer samt menneskerettigheder, herunder samspillet mellem menneske og natur.<br />
c) Det lokale, det nationale og det internationale.<br />
d) Individuelle og kollektive identiteter.<br />
e) Samspillet mellem den ”lille” og den ”store” historie.<br />
f) Forholdet mellem aktør og struktur.<br />
g) Kulturmøder.<br />
3) Køn og social placering (statifikation).<br />
4) Forskellige forsøg på at skabe sammenhæng i og overblik over historiske forløb.<br />
43
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
5) Mindst et emne/tema skal tage udgangspunkt i tværfaglige/professionsrettede problemstillinger.<br />
6) I alle emner/temaer skal historiedidaktiske aspekter integreres.<br />
Sammenhæng i faget og fagets bidrag til sammenhæng i uddannelsen<br />
Historiefagets genstandsområde er socialt relevant menneskelig adfærd og sådanne ikke-menneskelige forhold<br />
som er relevante for menneskelig adfærd, derfor er historiefaget i sig selv tværfagligt. Faget indgår i en bredere<br />
sammenhæng med læreruddannelsens øvrige fag, hvor historie for den enkelte studerende kan bidrage med<br />
identitetsarbejde og dannelse samt med udvikling af historiebevidsthed og sammenhængsforståelse.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. Der arbejdes med en række forløb, som tilsammen dækker:<br />
• forskellige måder at arbejde med faget historie på, herunder periode, emne, tema.<br />
• forskellige tidsaldre, dog således at mindst et forløb føres frem til nutiden og inddrager samtidens samfund<br />
og problemstillinger.<br />
• forskellige geografiske områder, dog således at mindst et forløb omhandler Danmarks historie og at<br />
europæisk og ikke-europæisk historie indgår i det samlede forløb.<br />
• forskellige sider af historien, herunder økonomiske, politiske, sociale og kulturelle.<br />
De valgte områder skal give mulighed for at skabe sammenhæng og overblik.<br />
Undervisningen evalueres i samarbejde mellem studerende og lærere.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
B. Udvalgte områder inden for historieforskningens teori og metode<br />
Herunder kræves:<br />
• kendskab til forskellige historiesyn, teorier om historisk erkendelse og erfaringer med faglige metoder.<br />
• anvendelse af fagets hjælpemidler, herunder informationssøgning, -analyse og kritik.<br />
C. Historiedidaktik<br />
Omfatter historieformidling såvel inden for som uden for skolen og undersøger problemer inden for:<br />
• dannelsen og udviklingen af børns historiebevidsthed.<br />
• analyse af undervisningsmaterialer og af historisk formidling i massemedier.<br />
.Gennem hele forløbet arbejdes der løbende med fagdidaktik. Det omfatter fagdidaktiske overvejelser og<br />
begrundelser for valg af indhold, arbejds- og formidlingsformer i skolefaget.<br />
D. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
E. Studieprodukter<br />
Inden for den fælles undervisning udarbejder de studerende forskellige produkter. Tre af produkterne er<br />
obligatoriske.<br />
Produkterne udarbejdes i grupper á 2-4 studerende, dog kan et af produkterne udarbejdes individuelt.<br />
Studieprodukterne afleveres senest ved afslutningen af semesteret.<br />
Mindst to gang i forløbet planlægges ekskursioner.<br />
F. Deltagelsesbestemmelser<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
44
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
• 3 studieprodukter. Disse studieprodukter kan have karakter af formidlingsprodukter med tilhørende didaktiske<br />
overvejelser (3-5 sider) eller skriftlige opgaver (10-15 sider). Studieprodukterne svarer omfangsmæssigt til hhv.<br />
korte skriftlige oplæg eller en skriftlig opgave.<br />
Produkterne afleveres senest ved afslutningen af 1., 3. og 4. semester (liniefag 2) eller 5., 7. og 8. semester<br />
(liniefag 3 eller 4).<br />
Produkterne skal tilsammen omfatte historiefaglige og historiedidaktiske overvejelser. Et af<br />
studieprodukterne skal være IKT-baseret, og minimum et af dem skal være formidlet til de øvrige studerende<br />
ved en IKT-baseret præsentation. Mindst et af de øvrige studieprodukter skal have praktisk-musisk karakter.<br />
Studieprodukterne danner grundlag for en evaluering af den studerendes arbejde.<br />
• Den enkelte studerende skal, udover fremlæggelse af de obligatoriske produkter, afholde minimum ét fagligt<br />
og/eller fagdidaktisk oplæg. I evalueringen af oplægget fokuseres der på såvel den faglige og fagdidaktiske<br />
præstation som på kvaliteten af den mundtlige formidling. Evalueringen har alene til formål at støtte den<br />
enkelte studerendes videre læringsforløb.<br />
G. Eksamen<br />
Eksamen er mundtlig.<br />
Grundlaget er redegørelsen for eksamensgrundlaget omfattende den læste fælleslitteratur samt den i forbindelse<br />
med de afleverede produkter angivne litteratur.<br />
Eksaminationen omhandler et emne indenfor fællesstoffet. Emnet vælges ved lodtrækning blandt de<br />
obligatoriske studieprodukter og eksamenssamtalen tager udgangspunkt i det inden for emnet udarbejdede<br />
produkt. Studieproduktet indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget. Samtalen udvikler sig fra et mundtligt oplæg af<br />
den studerende.<br />
Eksaminationen kan omfatte alle elementer af faget historie og historieundervisning.<br />
Varighed: ca. 45 min. incl. votering.<br />
Eksamen er individuel.<br />
Forberedelsestid: Der kan gives forberedelsestid.<br />
Bedømmelse: Der gives én karakter.<br />
45
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Hjemkundskab<br />
Præambel<br />
Kernen i hjemkundskabsfaget er kundskaber, færdigheder og værdier med udgangspunkt i hjemmets område<br />
samt hjemkundskabsfagets didaktik. Centralt i faget er menneskers handlemuligheder i forhold til<br />
problemstillinger knyttet til virksomhed i hjemmet og til hjemmets samspil med natur, kultur og samfund med<br />
henblik på sundhed og livskvalitet for den enkelte og for andre.<br />
Målet er, at den studerende<br />
1) tilegner sig faglige, pædagogiske og praktiske forudsætninger for at undervise i hjemkundskab i folkeskolen og<br />
for at forestå anden undervisning og formidling med relation til dette fagområde,<br />
2) kan begrunde, planlægge, udføre og evaluere undervisning og formidling i hjemkundskab, som tager hensyn til<br />
bestemmelser for folkeskolen og for faget, samt til samfundsudviklingen og til elevernes behov og<br />
forudsætninger,<br />
3) opnår kritisk og refleksiv indsigt i faglige, pædagogiske og didaktiske problemstillinger knyttet til faget historisk<br />
og aktuelt og med henblik på fremtidsmuligheder og<br />
4) overvejer problemstillinger vedrørende fagområdets betydning for det gode liv/sundhed og livskvalitet og for<br />
opdragelse til demokratiske værdier og udvikler sig fagligt, pædagogisk og menneskeligt g ennem arbejdet med<br />
hjemkundskabsfaget.<br />
Centrale kundskabs - og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
Fagdidaktikken indgår i alle fagets hovedområder.<br />
De studerende skal arbejde med<br />
1) almen- og fagdidaktiske teorier, som vedrører begrundelser for undervisning i faget, såvel historisk som aktuelt<br />
og med henblik på fremtidsmuligheder,<br />
2) kriterier for stofudvælgelse, principper for planlægning og evaluering af læreprocesser i relation til<br />
bestemmelser for folkeskolen og for faget og til hensynet til den enkelte elevs behov, forudsætninger og<br />
udviklingsmuligheder,<br />
3) skolefagets udvikling i et historisk, pædagogisk og samfundsmæssigt perspektiv,<br />
4) analyse og vurdering af undervisningsmaterialer til faget og<br />
5) fagets relationer til de øvrige praktisk- musiske fag, samt til læreruddannelsens og folkeskolens fag i øvrigt.<br />
Fagets hovedområder<br />
Hjemkundskabs kernefaglighed rummer kerneområder såvel som perspektiver, som skal behandles hver for sig<br />
og i samspil med hinanden, idet d idaktiske overvejelser inddrages.<br />
Kerneområder<br />
Fødevarer, ernæring, madlavning, måltider, kost, hygiejne og forbrug.<br />
Perspektiver<br />
Sundhed og livskvalitet, æstetisk og skabende virksomhed, ressourcer og miljø, teknologiske og<br />
samfundsmæssige aspekter, sociale, kulturelle og historiske aspekter, etiske spørgsmål og overvejelser,<br />
handlemuligheder i skole, hjem og samfund.<br />
Fagets teori og metode<br />
I faget indgår følgende faglige grundstrukturer, som behandles enkeltvis og i samspil med hinanden:<br />
Håndværk - æstetik - videnskab.<br />
Indsigt i hjemkundskabs kerneområder og perspektiver opnås gennem en varieret brug af fagets faglige<br />
grundstrukturer samt følgende metoder og arbejdsformer:<br />
1) Praktisk og håndværksmæssig virksomhed.<br />
2) Æstetiske teorier og læreprocesser.<br />
3) Naturvidenskabelige teorier, forklaringer og metoder, herunder samspil med sundhed og ressourcer og miljø.<br />
4) Humanistiske teorier og metoder, herunder samspil med historiske samfundsmæssige og kulturelle processer.<br />
5) Samfundsfaglige og sociologiske teorier og metoder, herunder samspil med sociale forhold og<br />
samfundsmæssige vilkår samt med sundhed og med ressourcer og miljø.<br />
6) Etiske spørgsmål og betydning for sundhed og livskvalitet for den enkelte og andre.<br />
Sammenhæng i faget og fagets bidrag til sammenhæng i uddannelsen<br />
46
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Hjemkundskabsfaget er af tværfaglig karakter og har overlapningsområder til de fleste af folkeskolens og<br />
læreruddannelsens fag.<br />
Områderne sundhed og livskvalitet og handlemuligheder i skole, hjem og samfund er overordnede for arbejdet<br />
med faget.<br />
Faget kan bidrage med hjemmets, husholdningens og forbrugerens synsvinkel i tværfaglige samarbejder, og det<br />
kan tilbyde en perspektivering, som bygger bro mellem forskellige erkendeformer af såvel videnskabelig som<br />
æstetisk karakter.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. Undervisnings- og arbejdsformer<br />
Undervisningen tilrettelægges som en stadig vekslen mellem praksis og teori. Undervisningen lægger op til at de<br />
studerende arbejder selvstændigt og udfolder sig eksperimenterende og skabende i deres tilegnelse af faglige,<br />
pædagogiske og praktiske forudsætninger for at undervise i hjemkundskab i folkeskolen. Ved at deltage aktivt i<br />
planlægning, tilrettelæggelse, gennemførelse og vurdering af undervisningen opnår de studerende kritisk og<br />
refleksiv indsigt i faglige, pædagogiske og didaktiske problemstillinger. Dette angående faget historisk og aktuelt<br />
og med henblik på fremtidsmuligheder. Viden og erfaring fra den studerendes hverdagsliv og fra ekskursioner til<br />
virksomheder, offentlige institutioner, museer m.v. inddrages i undervisningen. IKT indgår i undervisningen<br />
gennem arbejdet med og vurderingen af undervisningsprogrammer og programmer, der omfatter kostberegning,<br />
kost og ernæring, sundhed og livsstil. Endvidere inddrages digitale billeder, og billedprogrammer anvendes i<br />
forhold til udvikling og vurdering af fagets praktiske processer og fagets æstetiske udtryksmuligheder.<br />
Anvendelsen og relevansen af IKT i undervisningen analyseres og vurderes i forhold til faglige og fagdidaktiske<br />
problemstillinger. Under arbejdet med faget afholdes to studietur af flere dages varighed hvor den ene skal være<br />
tværfaglig. Studieturene er obligatoriske.<br />
Evaluering og evalueringsmetoder integreres i faget. Der vil igennem linjefagsforløbet blive anvendt flere<br />
forskellige evalueringsmetoder. De studerende inddrages i fastlæggelse af evalueringernes udformning og<br />
gennemførelse, og der evalueres på såvel indhold, form og udbytte af undervisningen som indsats fra studenter-<br />
og lærerside. Der tages i evalueringerne udgangspunkt i studieordning samt de målsætninger for de enkelte<br />
forløb og produkter, som studerende og underviser har aftalt.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
B. Opgaver<br />
I første og tredje semester af faget gennemfører den studerende individuelt eller i grupper på højst tre studerende<br />
et projekt, hvis emne og udtryksform vælges i samråd med læreren. I projekterne analyserer og vurderer den<br />
studerende faglige og fagdidaktiske emner og problemstillinger. Hvert projekt skal afleveres og godkendes inden<br />
semesterets afslutning. Projekterne fremlægges på holdet, og der er mødepligt til fremlæggelserne. Et af<br />
studieprodukterne skal være IKT-baseret, og minimum et af dem skal være formidlet til de øvrige studerende ved<br />
en IKT-baseret præsentation. Efter aftale på holdet kan der indlægges endnu et projekt på fagets 2. semester<br />
(afløsningsopgave).<br />
Efter hvert semester afleveres en individuelt udarbejdet logbog med refleksioner over de temaer, der arbejdes<br />
med i den daglig undervisning. Logbogen skal både fungere som individuelt redskab for faglig, pædagogisk og<br />
personlig udvikling samt dokumentation for at have opfyldt den gældende deltagelsespligt.<br />
De studerende skal deltager aktivt i planlægning af mindst et undervisningsforløb i køkkenet per semester, og i<br />
den forbindelse er der krav om at inddrage hjemkundskabsfagets didaktik. Det vil sige principper for planlægning<br />
og evaluering af læreprocesser i relation til bestemmelser i faghæftet. I forbindelse med den teoretiske<br />
fagdidaktiske undervisning skal de studerende vurdere og analysere undervisningsmateriale i faget, som de<br />
fremlægger for holdet<br />
C. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
47
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
D. Deltagelsesbestemmelser<br />
Deltagelse i eksamen forudsætter, at der senest 1. februar i eksamenssemesteret er godkendt<br />
• logbog som dokumentation for studieaktivitet<br />
• 2 projektopgaver<br />
• To obligatoriske studieture eller afløsningsopgaver herfor.<br />
De(n) studerende vælger individuelt eller i grupper et problemfelt, der skal godkendes af læreren i begyndelsen af<br />
eksamenssemesteret. De(n) studerende udarbejder en skriftlig opgave over en godkendt problemstilling.<br />
Opgaven skal forholde sig selvstændigt undersøgende, analyserende og vurderende til den valgte problemstilling<br />
og inddrage teoretiske, praktiske, pædagogiske og didaktiske synsvinkler. Emnet og problemformuleringen skal<br />
godkendes af læreren senest den 15. marts i eksamenssemestret .<br />
På baggrund af opgaven udarbejdes et kort skriftligt oplæg, et 3-5 siders resumé, der afleveres på en af Rektor<br />
fastsat dato og siden danner grundlag for den mundtlige eksamen.<br />
E. Eksamen:<br />
Eksamen er individuel og består af en praktisk og en mundtlig del på baggrund af det korte skriftlige oplæg om<br />
det selvvalgte emne. Det korte skriftlige oplæg indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget. Til eksaminationen<br />
præsenteres og fremstilles nogle produkter, som har sammenhæng med og belyser problemstillinger i den<br />
skriftlige opgave. Der eksamineres i faglige og fagdidaktiske aspekter indenfor fagets CKF´er. Eksamen varer 45<br />
min pr. studerende incl. votering og foregår under overværelse af censor og eksaminator. Der gives én karakter,<br />
der bygger på en helhedsvurdering af det praktiske arbejde og den mundtlige præstation.<br />
Den praktiske prøve:<br />
Ved den praktiske prøve skal fremvises en eller flere af fagets virksomhedsformer. Den praktiske del tager<br />
udgangspunkt i det skriftlige oplæg og foregår under overværelse af censor og eksaminator. Den praktiske prøve<br />
varer 15 minutter pr. studerende, hvor den studerende formidler sin praksis. Hertil kommer 45 min.<br />
forberedelsestid med adgang til køkkenfaciliteter.<br />
Den teoretiske prøve:<br />
Den teoretiske del tager udgangspunkt i det skriftlige oplæg og den gennemførte praksis.<br />
Der eksamineres i faglige og fagdidaktiske aspekter indenfor fagets CKF´er.<br />
Hver studerende har 30 min. til den teoretiske prøve.<br />
48
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Håndarbejde<br />
Præambel<br />
Kernen i faget håndarbejde i læreruddannelsen er forståelse og fremstilling af den materielle kultur i form af<br />
tekstiler og igennem tekstile arbejdsformer. Designbegrebet samler fagets håndværksmæssige, æstetiske og<br />
kulturelle dimensioner.<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig kompetencer til at begrunde, planlægge, gennemføre og evaluere en<br />
varieret undervisning i håndarbejde.<br />
Den studerende må derfor opnå viden og erfaring med hensyn til materialer, redskaber og teknikker, indsigt og<br />
øvelse i æstetiske erkende- og udtryksformer samt forudsætninger for at reflektere over tekstile produkters og<br />
processers forhold til natur, kultur og samfund.<br />
Den studerende må desuden udvikle en analyserende, eksperimenterende og problemløsende tilgang til tekstile<br />
designprocesser og produkter inden for såvel den håndværksmæssige som den æstetiske og kulturelle<br />
dimension i faget.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
1) Skolefagets begrundelse, mål, indhold og historiske udvikling.<br />
2) Læring gennem oplevelsesmæssig, udtryksmæssig, håndværksmæssig, analytisk og kommunikativ<br />
virksomhed.<br />
3) Begrundelse, planlægning, gennemførelse og vurdering af undervisningsningsforløb i forskellige pædagogiske<br />
sammenhænge.<br />
4) Visuel kommunikation og faglig formidling af håndværksmæssige, skabende og analytiske processer.<br />
Håndværksmæssig virksomhed<br />
1) Tekstile materialers oprindelse, fremstilling og egenskaber set i et globalt og bæredygtigt perspektiv.<br />
2) Fra fiber til form.<br />
3) Fra flade til rumlig form.<br />
4) Forholdet mellem materialer, redskaber og teknikker.<br />
Skabende virksomhed<br />
1) Farve, form, funktion, komposition, redskaber og teknikker med henblik på æstetiske erfarings- og<br />
produktionsformer.<br />
2) Eksperimenter, udvikling og fornyelse inden for tekstile processer og produkter.<br />
3) Tekstile designprocessser – problemløsning og kommunikation.<br />
Samfundsmæssig og kulturel virksomhed<br />
1) Tidligere tiders og andre kulturers tekstiltraditioner.<br />
2) Kulturelle, økonomiske og økologiske forudsætninger for menneskers udformning og anvendelse af tekstiler.<br />
3) Tekstilers rolle som nonverbalt kommunikationsmiddel med henblik på forståelse og formidling af symboler,<br />
livsstil, hverdagskultur og kulturmøder.<br />
Håndarbejdes bidrag til sammenhæng i uddannelsen<br />
Faget bidrager til sammenhæng og samspil i uddannelsen på flere niveauer:<br />
1) Anvendelsen af forskellige læreformer, herunder mesterlæreprincipper (kognitiv mesterlære, situeret læring).<br />
2) Anskuelsen af design- og fremstillingsprocesser som problemløsning.<br />
3) Spændvidden i forståelsen af kulturel betydningsdannelse.<br />
Faget kan således etablere meningsfulde relationer til ikke blot andre praktiske og æstetiske fag, men også til<br />
naturfagene, samfundsfagene og de øvrige kulturfag.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. Indholdsområder og arbejdsform<br />
Med udgangspunkt i tekstile designprocesser arbejdes inden for beklædning og brugstekstiler, billeder og<br />
skulpturer samt rum og scenografi.<br />
Arbejdsformerne knyttes til virksomhedsformerne:<br />
Oplevelsesmæssig-, håndværksmæssig-, udtryksmæssig-, kommunikativ-, og analytisk virksomhed.<br />
49
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
I studieforløbet skal den studerende arbejde selvstændigt med at udvikle praktiske færdigheder og teoretisk<br />
indsigt inden for fagets Centrale kundskabs- og færdighedsområder:<br />
• Fagdidaktik<br />
• Håndværksmæssig virksomhed<br />
• Skabende virksomhed<br />
• Samfundsmæssig og kulturel virksomhed<br />
I samarbejde med de studerende planlægges indholdsområderne.<br />
Der arbejdes eksperimenterende og undersøgende inden for genstandsområderne i såvel nye som traditionelle<br />
discipliner og teknikker<br />
Hvert område afsluttes med et eller flere produkter med efterfølgende evaluering.<br />
Der vil blive anvendt forskellige evalueringsmetoder, og de studerende inddrages i fastlæggelsen af<br />
evalueringernes udformning og gennemførelse.<br />
I tilknytning til et eller flere af forløbene arbejdes der dels med fagets historie, udvikling og berettigelse, dels<br />
fagdidaktisk med fagets lærebøger til folkeskolen, stofprioritering, arbejdsmetoder, formidling, dannelsessyn,<br />
undervisningsformer og –planlægning. Hovedfokus i den fagdidaktiske diskussion er fagets bidrag til udviklingen<br />
af elevens handlekompetance og alsidige personlige udvikling.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
B. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
C. Studietur<br />
Under arbejdet med faget afholdes en studietur af flere dages varighed, som typisk indeholder en direkte<br />
konfrontation med tidens aktuelle håndarbejde samt praktisk arbejde med dette.<br />
D. Deltagelsesbestemmelser<br />
Følgende skal være godkendt for at blive indstillet til eksamen:<br />
• Studietur eller reparationsopgave<br />
• En IKT-baseret præsentation.<br />
E. Eksamen<br />
Grundlaget for eksamen er redegørelsen for eksamensgrundlaget samt studieturen.<br />
Projekt, projektbeskrivelse, samt det skriftlige undervisningsforløb afleveres på et af Rektor fastsat tidspunkt.<br />
Eksamen er tredelt og omfatter:<br />
1) En udstilling repræsenterende, hvad der er arbejdet med under studiet.<br />
2) Et selvvalgt, lærergodkendt projekt med visuelt formidlet dokumentation for eksperimenter og afprøvninger<br />
samt tilhørende logbog.<br />
3) Skriftlig redegørelse for et undervisningsforløb, hvori teori og praksis forbindes. Det korte skriftlige oplæg (den<br />
skriftlige redegørelse) indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
Varighed: ca. 45 min. pr. studerende inklusiv votering.<br />
Forberedelsestid: Der gives ikke forberedelsestid.<br />
Eksamen er individuel.<br />
Bedømmelse: Der gives en samlet karakter, der bygger på en helhedsvurdering.<br />
50
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Idræt<br />
Præambel<br />
Centralt i idrætsfaget er samspillet mellem det kropslige, det kulturelle og det didaktiske, belyst gennem fagets<br />
videnskabelige dimensioner, natur- og sundhedsvidenskabelig og humanistisk-samfundsvidenskabelig.<br />
Idrætsfagets kerne i læreruddannelsen er undervisning i, om og gennem bevægelse.<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig<br />
1) alsidige idrætslige færdigheder og kropslige kompetencer samt indsigt i egne og andres reaktioner og<br />
handlemuligheder,<br />
2) viden om og forståelse af biologisk og humanistisk idrætsteori i relation til børn og unges fysiske aktivitet og<br />
udvikling,<br />
3) viden om og færdighed i at anvende og perspektivere egne og andres oplevelser, iagttagelser og erfaringer i<br />
forståelsen af lærerarbejdet i pædagogisk og didaktisk sammenhæng og<br />
4) viden om og færdighed i at analysere og vurdere idrættens funktioner i et livslangt perspektiv set i historiske,<br />
kulturelle og sundheds- og samfundssammenhænge.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
1) Teoretisk og praktisk kompetence i selvstændigt at kunne træffe og begrunde valg i forbindelse med<br />
planlægning, gennemførelse og evaluering af idrætsundervisning.<br />
2) Didaktisk kompetence til udvikling af idrætsundervisning og læreprocesser i idræt.<br />
3) Vurdering af idrætsundervisning ved hjælp af forskellige perspektiver som det legende, det<br />
konkurrencemæssige, det udtryksmæssige, det eksperimenterende, det sundhedsmæssige og det<br />
miljømæssige.<br />
4) Kompetence i at kunne integrere kropslige arbejds– og udtryksformer i andre fag, herunder muligheder i<br />
tværfaglige sammenhænge og projektarbejde.<br />
Alsidige idrætslige færdigheder i praksis og teori<br />
1) Udvikling af egne alsidige idrætslige færdigheder samt kropslige kompetencer.<br />
2) Viden om og indsigt i biologiske og humanistiske stofområder i relation til børn og unges fysiske, psykiske og<br />
sociale udvikling.<br />
3) Refleksion og perspektivering udfra oplevelser med egen krop.<br />
4) Udtryk og erkendelse gennem kroppen.<br />
Praksis- og teorirelationer<br />
1) Ved kobling mellem praksis og teori sammentænkes de oplevelses-, færdigheds-, og kundskabsmæssige<br />
dimensioner.<br />
2) Viden og erkendelse skabes i vekselvirkning mellem praksis- og teoriperspektiver.<br />
Idrættens traditioner, kulturer og værdier<br />
1) Erkendelse af kropsudfoldelsens relation til livsstil, levevilkår og forholdet mellem natur og kultur.<br />
2) Vurdering og anvendelse af idrættens etiske og æstetiske værdier.<br />
3) Kendskab til idrættens historie og traditioner.<br />
Sammenhæng til læreruddannelsens øvrige fag<br />
1) Udvikling af kropslige arbejds- og udtryksformer til brug i tværfaglige sammenhænge og projektarbejde.<br />
2) Forstå betydningen af de oplevelser, der er kropsligt forankret i arbejdet med læreprocesser.<br />
3) Refleksion over kropssprogets betydning i lærerarbejdet.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. Samspil praksis – teori.<br />
Idræt er et kropsligt fag, hvor samspillet mellem praksis og teori vægtes højt. For at kunne undervise i idræt<br />
kræves grundlæggende kropslige færdigheder og bevægelseserfaringer, samt viden og forståelse af<br />
sammenhæng mellem biologisk og humanistisk idrætsteori og pædagogisk og didaktisk kompetence ind en for et<br />
bredt spektrum af fagets basisområder. Der kræves endvidere personlige færdigheder og indsigt i traditionelle og<br />
nyere idrætsaktiviteter.<br />
51
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Basis indholdsområderne vælges og perspektiveres i forhold til børns og unges fysiske, psykiske og sociale<br />
udvikling. Fagets sikkerhedsmæssige aspekter, etiske og æstetiske værdier tilegnes i en fælles studieproces<br />
med handling, refleksion, kommunikation og undervisning.<br />
Et alsidigt udbud af fritidsidrættens discipliner og aktiviteter tilegnes og perspektiveres i forhold til fagets<br />
kropskulturelle og samfundsmæssige betydning og til samspillet mellem levevilkår, livsstil og sundhed.<br />
De studerendes idrætserfaringer og potentialer inddrages i undervisningen.<br />
Indholdsområderne tilrettelægges så den studerende kan konkretisere og dokumentere forudsætninger for at<br />
kunne planlægge, gennemføre og evaluere en undervisning, der er i overensstemmelse med mål og krav til<br />
idrætsundervisningen i folkeskolen.<br />
Evaluering er en integreret del af undervisningen, og lærerne tilrettelægger i samarbejde med de studerende<br />
hvordan og hvornår, der evalueres.<br />
Ligeledes integreres fagdidaktiske emner og problemstillinger kontinuerligt i undervisningen i et samarbejde<br />
mellem lærere og studerende. I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater,<br />
skolebaseret erfaring og dokumentation vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
B. Basisområder<br />
Studiets første halvdel omhandler følgende basisområder, der er obligatoriske og forudsætter aktiv deltagelse.<br />
Der er mødepligt i et omfang af 60 % pr. område. I alle områderne inddrages aspekter omkring idræt i<br />
indskolingen.<br />
Hvert område har et omfang af 15 – 25 lektioner.<br />
• Boldbasis, grundlæggende færdigheder og indsigt i boldspil og boldlege.<br />
• Kropsbasis, grundlæggende færdigheder og indsigt i motoriske og gymnastiske aktiviteter og lege.<br />
• Opvarmning og grundlæggende kropstræning.<br />
• Musik, bevægelse og udtryk.<br />
C. Udbudsforløb<br />
Studiets anden del tager udgangspunkt i tematiske udbud, der dækker fagets centrale kundskabs- og<br />
færdighedsområder, indhold, struktur og form. Planlægningen sker i et samspil mellem lærerne og studerende.<br />
D. Kurser<br />
Området natur – udeliv er et obligatorisk kursus af en varighed af 4–5 dages ophold i naturen.<br />
Svømmelæreruddannelse tilbydes alle liniefagsstuderende.<br />
E. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
F. Studieprodukter<br />
I tilknytning til et af undervisningens områder og den studerendes egne oplevelser og erfaringer indgår to<br />
studieprodukter:<br />
• Et studieprodukt med udgangspunkt i humanbiologisk idrætsteori – herunder teoriens anvendelse. Produktet<br />
udarbejdes og afleveres i fagets 1., 3. eller 4. semester.<br />
• Et studieprodukt i pædagogiske og didaktiske problemstillinger. Produktet udarbejdes og afleveres i fagets<br />
1., 3. eller 4. semester.<br />
Et af studieprodukterne skal være IKT-baseret, og et af produkterne skal formidles til holdet via en IKT-baseret<br />
fremlæggelse.<br />
52
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
De skriftlige studieprodukter har et omfang af 5 – 7 sider (incl. eventuelle bilag).<br />
G. Deltagelsesbestemmelser<br />
Følgende skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
• Basisområder<br />
• 2 studieprodukter<br />
• Gennemført kursus i natur–udeliv<br />
• Emnet for det korte skriftlige eksamensoplæg.<br />
H. Afløsning<br />
Området atletik kan efter aftale på de enkelte hold afløses ved gennemført kursus inden for rammen af 20 – 25<br />
lektioner med 80% mødepligt.<br />
I. Eksamen<br />
Eksamen består af en praktisk og mundtlig del.<br />
Grundlaget er redegørelsen for eksamensgrundlaget.<br />
Som udgangspunkt for eksamen udarbejder den studerende et kort skriftligt oplæg for en valgt og alsidig praksis,<br />
eksemplarisk i forhold til idrætsundervisning i faget. Oplæggets emne vælges af den studerende og godkendes af<br />
læreren.<br />
1. Den praktiske del.<br />
Praksis skal vise samspil mellem praksis–teori og den enkelte studerendes alsidige idrætslige færdigheder og kropslige<br />
kompetence indenfor CKF–områderne: grundlæggende kropstræning, musik, bevægelse og<br />
kropsudtryk, boldbasis og boldspil samt redskabsaktiviteter og redskabsgymnastik og atletik, hvis dette område ikke er afløst<br />
ved kursus.<br />
Den praktiske del skal være i overensstemmelse med den valgte problemstilling og begrundelserne, som er<br />
beskrevet i det korte skriftlige oplæg. Det korte skriftlige oplæg indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
2. Den mundtlige del.<br />
Eksaminationen tager udgangspunkt i det korte skriftlige oplæg og den viste praksis.<br />
Eksaminationen skal tydeliggøre sammenhæng mellem problemstilling, praksis og teori, og omfatte begrundelser, analyser<br />
og vurderinger ud fra fagets CKF.<br />
Varighed: ca. 45 min incl. votering.<br />
Forberedelsestid: Der gives ikke forberedelsestid.<br />
Gruppeeksamen: Der gives mulighed for gruppeeksamen i den praktiske del.<br />
Eksaminationstid i idræt individuelt og gruppevis fordeler sig således:<br />
Individuel eksamen: Praksisdel 15 min., mundtlig del 30 min<br />
Gruppe af 2 studerende: Praksisdel 30 min., mundtlig del 30 min. pr. studerende.<br />
Gruppe af 3 studerende: Praksisdel 45 min., mundtlig del 30 min. pr. studerende.<br />
Gruppe af 4 studerende: Praksisdel 60 min., mundtlig del 30 min. pr. studerende<br />
Bedømmelse: Der gives en samlet karakter, der bygger på en helhedsvurdering af den enkelte studerende.<br />
53
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Kristendomskundskab/livsoplysning<br />
Præambel<br />
Kernen i faget kristendomskundskab/livsoplysning er arbejdet med dannelses- og værdispørgsmål i et<br />
religionsfagligt og idéhistorisk perspektiv. Sammenhængen i faget fremkommer ved, at der på tværs af fagets<br />
centrale kundskabs- og færdighedsområder arbejdes med forskellige menneskesyns betydning for etik, dannelse<br />
og den pædagogiske praksis i skolen.<br />
Målet er, at den studerende kvalificeres til at indgå i skolens arbejde med dannelses- og værdispørgsmål ved at<br />
tilegne sig<br />
1) viden om kristendommens og andre livsanskuelsers betydning for værdigrundlaget i dansk og europæisk<br />
kultur,<br />
2) viden om andre religioner, som spiller en væsentlig rolle i Europa,<br />
3) færdigheder i at vurdere kulturelle, etiske og eksistentielle spørgsmål i brydningen mellem tradition og<br />
modernitet samt i mødet med andre kulturer og<br />
4) grundlag for samarbejde med forældre og andre om skolens arbejde med dannelses- og værdispørgsmål.<br />
Kristendomskundskab/Livsoplysning og folkeskolens formål<br />
Faget kristendomskundskab/livsoplysning sigter imod at sætte den kommende lærer i stand til at løse en række<br />
almene opgaver i skolen, jf. om folkeskolens formål i § 1 i Folkeskoleloven.<br />
1) Arbejdet med den enkelte elevs alsidige personlige udvikling, der bl.a. omfatter den åndelige og den sociale<br />
udvikling, herunder den religiøse og den etiske.<br />
2) Arbejdet med at gøre eleverne fortrolige med dansk kultur og give dem forståelse for andre kulturer, herunder<br />
kristendommen og de kulturer, som indvandrergrupper er præget af, hvilket indbefatter islam.<br />
3) Arbejdet med at forberede eleverne til medbestemmelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med<br />
frihed og folkestyre i en skole, der bygger på åndsfrihed, ligeværd og demokrati. Det står som en vigtig opgave i<br />
kristendomskundskab/livsoplysning at udlægge disse kernebegreber og deres værdipræmisser i en idéhistorisk<br />
kontekst.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Kristendommen<br />
1) Kristendommens baggrund og grundbegreber.<br />
2) Kristendommens væsentlige fremtrædelsesformer i fortid og nutid med vægt på danske forhold.<br />
3) Kristendommens kulturelle betydning i historisk og nutidigt perspektiv.<br />
Hovedlinier og knudepunkter i europæisk idéhistorie<br />
1) Den europæiske humanistiske tradition.<br />
2) Oplysning, sekularisering og sekulære livsanskuelser.<br />
3) Menneskerettighedsidéer.<br />
Ikke-kristne religioner<br />
1) Grundlæggende træk i ikke-kristne religioner, der har vundet udbredelse i Europa, herunder islam.<br />
2) Mødet mellem den af kristendommen og sekulariseringen prægede europæiske kultur og andre kulturer.<br />
3) Kulturmødet i skolen.<br />
Etiske og eksistentielle spørgsmål<br />
1) Eksistentielle spørgsmål, der rejser sig af menneskets forhold til sig selv og dets omverden.<br />
2) Forskellige opfattelser af etikkens begrundelse og indhold.<br />
3) Etiske og eksistentielle spørgsmål i tilknytning til skole- og lærervirksomhed.<br />
Samspil<br />
Faget giver grundlag for arbejdet med de pædagogiske fag på flere måder. Dels ved at give et idéhistorisk og<br />
begrebsligt grundlag for arbejdet med pædagogisk idéhistorie og etik og sætte dannelsesbegrebet ind i en<br />
bredere kulturhistorisk sammenhæng, der inddrager kristendommen og den påvirkning, der historisk set er<br />
udgået fra kristendommen. Dels ved at give nogle historisk-samfundsmæssige perspektiver på den kultur, som<br />
skolen er en del af, og som der kan trækkes på i faget skolen i samfundet. Endelig giver faget et grundlag for at<br />
forholde sig til de alment pædagogiske problemer, der knytter sig til arbejdet med elever med forskellig religiøs og<br />
kulturel baggrund.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
54
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
A. Undervisningen i faget<br />
Underviser og studerende aftaler i fællesskab, i hvilken rækkefølge man vil arbejde med fagets CKF´er. Fx<br />
kronologisk eller tematisk. I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret<br />
erfaring og dokumentation vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
B. Evaluering<br />
Efter 1. semester evalueres faget. Der lægges særligt vægt på evalueringen af undervisningsformerne.<br />
C. Deltagelsesbestemmelser<br />
Følgende skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
• Problemstillingen for det korte skriftlige oplæg til eksamen skal godkendes af underviseren senest d.1./2. i<br />
eksamenssemesteret.<br />
D. Eksamen<br />
Eksamen består af en mundtlig prøve. Grundlaget er redegørelsen for eksamensgrundlaget, samt et kort skriftligt<br />
oplæg. Det korte skriftlige oplæg skal indeholde en problemformulering, en udvidet disposition, hvor man i<br />
punktform angiver, hvilke områder man vil behandle, en afsluttende perspektivering, samt en litteraturliste,<br />
såfremt man har anvendt litteratur udover den litteratur, der er angivet i redegørelsen over eksamensgrundlaget.<br />
Oplæggets indfaldsvinkel skal sættes i forhold til fællesstoffet, herunder mål og CKF. Eksaminationen, der er<br />
tænkt som en samtale, tager udgangspunkt i det skriftlige oplæg. Det korte skriftlige oplæg indgår ikke i<br />
bedømmelsesgrundlaget.<br />
Varighed: 30 min inkl. votering.<br />
Forberedelsestid: Der gives ingen forberedelsestid.<br />
Eksamen er individuel.<br />
Faget skal være bestået senest ved udgangen af 4. semester af uddannelsen.<br />
55
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Kristendomskundskab/religion<br />
Præambel<br />
Kernen i faget er religioner og sekulære livsanskuelser og deres fremtrædelsesformer i historie og nutid, anskuet i<br />
et fagdidaktisk perspektiv.<br />
Målet er at den studerende kvalificerer sig til at varetage og udvikle undervisning i og med faget i skolen ved at<br />
1) tilegne sig forudsætninger for at anvende fagets indhold, metoder samt undervisnings- og arbejdsformer i<br />
undervisningen i faget og i samarbejde med andre fag,<br />
2) udvikle færdighed i at formulere og bearbejde religiøse, filosofiske og etiske spørgsmål, som er væsentlige for<br />
skolens elever og<br />
3) udvikle evne til at analysere, vurdere og diskutere udsagn og holdninger med religiøst og filosofisk grundlag<br />
med henblik på at drøfte og begrunde religionsundervisningens dannelsesopgave i skolen.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
De forskellige fagdidaktiske indholdsområder angiver dimensioner og aspekter af fagdidaktikken, der behandles i<br />
sammenhæng med fagets øvrige hovedområder.<br />
1) Religionsundervisningens forskellige tilgange, herunder narrativ, eksistentiel og fænomenologisk<br />
religionsundervisning.<br />
2) Begrundelse, målsætning, planlægning, gennemførelse og evaluering af undervisning i faget og ud fra faget i<br />
tværfaglige sammenhænge. Kriterier for valg af indhold og anvendelse af forskellige arbejdsformer, herunder<br />
praktisk-musiske, samt undervisningsmidler, herunder IKT.<br />
3) Mødet mellem elevernes verden og det faglige stof. Elevforudsætninger for at arbejde med religiøse, filosofiske<br />
og etiske spørgsmål. Det faglige indholds betydning for børn og unges selvforståelse, kulturelle<br />
identitetsdannelse og tilværelsesopfattelse.<br />
4) Begrundelser for skolefaget og dets indhold i historisk perspektiv. Aktuelle bestemmelser om faget i<br />
folkeskolen.<br />
5) Samspillet mellem fagdidaktiske og almendidaktiske, pædagogiske og psykologiske spørgsmål. Fagets bidrag<br />
til skolens dannelsesopgave, kultur og samfund.<br />
Faglige metoder<br />
Religionsfaglige metoder, herunder metoder til analyse og fortolkning af tekster og andet kildemateriale og til<br />
sammenligning af forskellige religioner og livsanskuelser.<br />
Kristendommens baggrund, tilblivelse og forskellige hovedtanker<br />
1) Forskellige kristendomsopfattelser og deres kulturelle og idehistoriske betydning i dansk, europæisk og<br />
internationalt perspektiv.<br />
2) Kristendommens forskellige udtryk i fx livsformer, ritualer, symboler og kunst.<br />
3) Nutidige formuleringer af og udtryk for kristendom.<br />
Andre religioner (fortrinsvis nutidige, levende og praktiserede verdensreligioner)<br />
1) Religionernes baggrund, tilblivelse og forskellige hovedtanker.<br />
2) Religionernes og deres hovedretningers kulturelle og idehistoriske betydning i dansk, europæisk og<br />
internationalt perspektiv.<br />
3) Religionernes forskellige udtryk i fx livsformer, ritualer, symboler og kunst.<br />
4) Nutidige formuleringer af og udtryk for religionerne.<br />
Filosofi, religionsfilosofi og etik<br />
1) Filosofiske og etiske overvejelser med udgangspunkt i aktuelle spørgsmål, der vedrører den enkelte, forholdet<br />
til medmennesket, til samfundet eller naturen.<br />
2) Filosofi, herunder livsfilosofi og filosofi med børn, de forskellige filosofiske opfattelsers muligheder og<br />
begrænsninger.<br />
3) Etik, forskellige etiske positioner, deres muligheder og begrænsninger. Religionsfilosofi, herunder forskellige<br />
opfattelser af religion og forskellige opfattelser af forholdet mellem religion og modernitet.<br />
Aktuelle religiøse strømninger og andre livsanskuelser<br />
1) Forskellige aktuelle strømninger af religiøs og livsanskuelsesmæssig karakter: indhold, baggrund og<br />
udbredelse.<br />
2) Religiøse strømningers og andre livsanskuelsers udtryk og betydning i dansk, europæisk og internationalt<br />
perspektiv.<br />
56
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Samspil med andre fag<br />
Faget har mulighed for at indgå i samspil med de fleste fag i læreruddannelse både tematisk og metodisk - det<br />
gælder både humanistiske, naturvidenskabelige og praktisk-musiske fag.<br />
Faget spiller sammen med de pædagogiske fag, hvad angår filosofi, idehistorie og etik, og kan give et væsentligt<br />
bidrag til drøftelse af dannelsesaspektet og etiske spørgsmål i alle skolefagene.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. Fagdidaktik.<br />
Der kan arbejdes med fagdidaktikken både som selvstændigt emne og som led i behandlingen af faglige emner<br />
med henblik på at belyse det faglige stof fagdidaktisk. Som selvstændigt emne omfatter fagdidaktikken fagets<br />
plads i dansk skolehistorie, aktuelle bestemmelser om faget og dets indhold, den fagdidaktiske debat før og nu,<br />
fagets bidrag til skolens almendannende opgave, forskellige didaktiske metoder, faget i samspil med elevernes<br />
kulturelle og sociale verdener, muligheder for tværfagligt samarbejde og andre former for samarbejde. Ved<br />
behandlingen af faglige emner tilgodeser fagdidaktikken tilrettelæggelse af undervisning, forskellige<br />
undervisningsformer, vurdering og udarbejdelse af undervisningsmateriale, stofprioritering, evaluering og<br />
evalueringsmetoder samt brug af IKT. Generelt set er der fokus på fagets bidrag til såvel skolens almendannende<br />
opgave som elevernes forståelse for religiøse, filosofiske og etiske problemstillinger.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
B. Religionsfagets metoder.<br />
Der arbejdes med fagets forskellige metoder til fortolkning og analyse af tekster og andet materiale. Der<br />
inddrages komparative metoder med henblik på sammenligning af religionerne, deres baggrund, muligheder og<br />
begrænsninger. De studerende får indsigt i hermeneutiske problemstillinger vedrørende forståelse, fortolkning og<br />
formidling. Metodespørgsmål kan behandles særskilt eller indgå i arbejdet med de faglige emner.<br />
C. Kristendommen religions- og teologihistorisk belyst.<br />
Udvalgte kristendomsopfattelser og epoker i kristendommens historie behandles. Der ses på kristendommens<br />
kulturelle og samfundsmæssige betydning i dansk, europæisk og global sammenhæng før og nu, grundtræk i<br />
den kristne forestillingsverden, kristendommens forskellige udtryksformer, herunder ritualer, billedkunst og<br />
arkitektur.<br />
D. Udvalgte verdensreligioner før og nu.<br />
Der arbejdes med et par udvalgte verdensreligioner, deres baggrund og tilblivelse, forskellige<br />
fremtrædelsesformer og kulturelle og samfundsmæssige betydning i dansk, europæisk og global sammenhæng.<br />
Grundlæggende tanker og forestillinger, forskellige udtryksformer, herunder ritualer, billedkunst og arkitektur,<br />
behandles.<br />
E. Filosofi og etik.<br />
Der arbejdes med filosofiens og etikkens historie, udvalgte filosofiske og etiske anskuelser, filosofiske og etiske<br />
problemstillinger, aktuelle spørgsmål vedrørende det enkelte menneske, fællesskabet og naturen, livsfilosofiske<br />
spørgsmål, filosofi med børn, religionsfilosofiske problemer og religionskritiske positioner, spørgsmål om<br />
religionens plads i det sekulariserede og moderne samfund, spørgsmål vedrørende forholdet mellem religiøst og<br />
ikke-religiøst sprog.<br />
F. Religiøse strømninger og sekulære livsanskuelser i nutiden.<br />
Aktuelle religiøse bevægelser og ikke-religiøse livsanskuelser introduceres med henblik på at undersøge deres<br />
baggrund og udtryksformer samt deres kulturelle og sociale betydning i dansk, europæisk og global<br />
sammenhæng.<br />
G. Studieprodukter og evaluering.<br />
Den fælles undervisning omfatter 6-8 studieforløb. 2 forløb afsluttes med et produkt, der opsummerer og<br />
perspektiverer forløbet. Det ene studieprodukt skal have et fagdidaktisk indhold. Mindst et af de to<br />
studieprodukter skal være IKT-baseret, og mindst et af dem skal formidles til de øvrige studerende via en IKT-<br />
57
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
baseret præsentation. Studieprodukterne udarbejdes og afleveres i 1. og 3. semester (liniefag 2) eller i 5. og 7.<br />
semester (liniefag 3 eller 4).<br />
Med studieprodukter tilgodeses den løbende evaluering, der også sker derved, at de enkelte studieforløb<br />
afsluttes med en evaluering. Med udgangspunkt i fagets CKF’er og seminariets studieordning evalueres på<br />
indhold, form og udbytte og på indsats fra studenter- og lærerside.<br />
H. Tværfagligt samarbejde.<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget. Internettet anvendes som et middel til<br />
indhentning af informationer, der fremviser forskellige synsvinkler på samme emne. Informationerne og en<br />
kildekritisk vurdering inddrages i undervisningen.<br />
I. Deltagelsesbestemmelser.<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
• 2 studieprodukter udarbejdet inden for holdets arbejde med emnerne A-F.<br />
J. Eksamen.<br />
Eksamen består af en mundtlig prøve. Den studerende afleverer 4 begrundede problemstillinger af en halv til en<br />
hel A4-side (1300-2600 anslag). De 4 problemstillinger skal tilsammen befinde sig inden for følgende temaer:<br />
Fagdidaktik, kristendommen religions- og teologihistorisk belyst, udvalgte verdensreligioner før og nu, filosofi og<br />
etik, religiøse strømninger og sekulære livsanskuelser i nutiden. Der skal indgå fagdidaktiske overvejelser i alle<br />
fire begrundede problemstillinger. Ved lodtrækning udvælges én af de fire problemstillinger, som den studerende<br />
udarbejder et kort skriftligt oplæg (á max 5 sider af 2600 anslag) om. Oplægget afleveres en uge efter, at den<br />
studerende har fået meddelt resultatet af lodtrækningen. Eksamen tager udgangspunkt i det korte skriftlige oplæg<br />
med mulighed for inddragelse af hele fagets CKF´er.<br />
Eksaminationstid: 45 min. inklusiv votering<br />
Forberedelsestid: en uge.<br />
Hjælpemidler efter eget valg.<br />
Bedømmelse: Efter 7-skalaen. Det skriftlige oplæg indgår ikke i bedømmelsen.<br />
58
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Matematik<br />
Præambel.<br />
Centralt i matematikfaget i læreruddannelsen står samspillet mellem en række matematiske kompetencer og<br />
fagets didaktik.<br />
Målet er, at den studerende<br />
1) tilegner sig faglige og fagdidaktiske kompetencer til at kunne begrunde, planlægge, gennemføre, reflektere<br />
over og udvikle matematikundervisning,<br />
2) udvikler sine matematiske kompetencer, så der opnås dybde og sammenhæng i folkeskolefagets stofområder<br />
og<br />
3) danner sig et begrundet personligt syn på matematik, matematiklæring og matematikundervisning.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder.<br />
Begrebet kompetencer bruges i det følgende som fællesbetegnelse for kundskaber og færdigheder aktiveret i<br />
hensigtsmæssig handling. De nævnte kompetencer ses som seminariefagets kernefaglighed. Kompetencerne<br />
udvikles gennem arbejde inden for følgende stofområder: tal og regningsarter, algebra, geometri, funktioner,<br />
sandsynlighedsregning, statistik samt diskret matematik. Der er under hver af kompetencerne angivet eksempler<br />
på muligt valg af indhold.<br />
Matematikdidaktiske kompetencer<br />
1) Skolefagets begrundelse, indhold og historiske udvikling. Aktuelle bestemmelser om faget i folkeskolen.<br />
2) Forskellige former for matematikundervisning på baggrund af forskellige syn på matematik og læring.<br />
3) Fastsættelse af mål, valg af indhold, planlægning, udførelse og evaluering af afgrænsede undervisningsforløb -<br />
så vidt muligt i samspil med pædagogiske fag og praktik.<br />
4) Valg af og udarbejdelse af undervisningsmateriale.<br />
5) Tilrettelæggelse af læringsmiljøer med særligt henblik på undervisningsdifferentiering og forskellige former for<br />
formativ evaluering.<br />
Matematisk tankegangs- og ræsonnementskompetence<br />
Forholdet mellem fænomenologisk matematik og abstrakt, deduktiv matematik: Erfaring, hypotese, eksperiment,<br />
modeksempel; definition, aksiom, sætning, bevis.<br />
Erfaringer med længere, eksperimentelle og deduktive forløb.<br />
Problembehandlings- og modelleringskompetence<br />
1) Strategier og værktøjer til formulering og løsning af matematiske problemer, fx: specialisering og<br />
generalisering, analyse og syntese, skift af repræsentationsform og brug af relevante hjælpemidler, herunder IT.<br />
2) Modelafgrænsning, strukturering, matematisering, oversættelsesprocessen mellem matematik og virkelighed,<br />
modelkritik.<br />
3) Aktiv modellering fx i forbindelse med andre linjefag eller med ”menneskets samspil med naturen”.<br />
4) Modellering, herunder simulering, af situationer med usikkerhed og tilfældighed.<br />
5) Tegning som modellering af rummet.<br />
Repræsentationskompetence-, symbol- og formalismekompetence samt kommunikationskompetence<br />
1) Forbindelsen mellem modersmålet (mundtlige/skriftlige udtryk) og konkrete, grafiske, elektroniske og<br />
symbolske repræsentationer af centrale begreber og sammenhænge i folkeskolens matematikundervisning.<br />
2) Valg af hensigtsmæssig repræsentationsform i forhold til modtageren og konteksten.<br />
3) Den særlige rolle symbolsproget og den effektive symbolbehandling spiller i matematikken.<br />
4) Udvalgte problemstillinger i forbindelse med symbolbrug i folkeskolen, fx: regnealgoritmer, regningsarternes<br />
hierarki, introduktion af variabel- og funktionsbegrebet.<br />
5) Faglig og pædagogisk hensigtsmæssig brug af IT og lommeregnere.<br />
Samspil med andre fag.<br />
Faget har mulighed for at indgå i et samspil med mange af læreruddannelsens andre fag. Ikke mindst de<br />
naturvidenskabelige fag er afhængige af matematikkens sprog og metoder som værktøj i det faglige arbejde.<br />
Man kan først udvikle modelleringskompetencen i matematikfaget, hvis der arbejdes med problemstillinger og<br />
emner uden for matematikkens eget univers.<br />
Derudover rummer faget en række didaktiske, pædagogiske, æstetiske og historiske dimensioner, der skaber<br />
samarbejdsmuligheder med de fleste af læreruddannelsens øvrige fag.<br />
59
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. Fundamentale emner, aspekter og perspektiver.<br />
• matematiks særkende.<br />
• matematisk logik og mængdelære.<br />
• deduktion: bevis, sætning definition og teoriopbygning.<br />
• matematisk problemløsning.<br />
• matematisering og matematisk model.<br />
• matematik som filosofisk fag (erkendelsesteori), naturvidenskabeligt fag og redskab i teknologiske fag.<br />
• matematik i historisk kulturelt og samfundsmæssigt perspektiv.<br />
En del af dette indhold integreres i de øvrige indholdspunkter.<br />
B. Udvalgte emner fra skolens matematikundervisning.<br />
Emnerne vælges inden for fællesmængden af skolefagets fire centrale kundskabs- og færdighedsområder og<br />
indholdspunkterne A, C, D, E og F og omsættes og udmøntes i eksempler på læringsaktiviteter i skolen. I<br />
forbindelse med undervisningen arbejdes der med matematikundervisning i og undervisningsmaterialer til<br />
indskoling, mellemtrin og udskoling.<br />
C. Tal og algebra.<br />
• karakterisering af talstrukturerne og opbygningen heraf.<br />
• talteori.<br />
• ligningsløsning.<br />
• funktionslære.<br />
D. Geometri.<br />
• deduktiv euklidisk geometri.<br />
• rumfang og overfladeareal af polyedre og omdrejningslegemer.<br />
• analytisk geometri.<br />
• retvinklet (parallel) projektion og centralprojektion.<br />
E. Sandsynlighedsregning.<br />
• Kombinatorik.<br />
• Elementær sandsynlighedsregning.<br />
• Stokastiske variable.<br />
• Hypergeometrisk -, binomal- og normalfordeling.<br />
F. Anvendelsesområder.<br />
• Estimation og test.<br />
• Algoritmer med henblik på løsning med EDB af udvalgte simulerings-, beregnings- og optimeringsproblemer.<br />
G. Fagdidaktik.<br />
Emner og litteratur om matematikundervisning vælges i fællesskab af lærer og studerende inden for felterne<br />
begrundelse, mål herunder kompetencer, midler, læring, evaluering og udvikling.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
H. Fagligt pædagogisk arbejdsopgave med et selvvalgt emne fra skolens matematikundervisning.<br />
Emnet for arbejdsopgaven skal vælges individuelt. Emnet og en udbygget disposition for arbejdet hermed skal<br />
godkendes af læreren senest den 1. februar i 6. semester. Arbejdet med emnet skal være selvstændigt og føre til<br />
en fagligt pædagogisk udmøntning i matematikundervisning og didaktisk reflekteret stillingtagen.<br />
Omfangsmæssigt svarer arbejdsopgaven til ca. én uges arbejde pr. studerende.<br />
Et kortfattet resumé af arbejdet med emnet, maksimalt 5 sider, kan afleveres sammen med den godkendte<br />
disposition herfor på en af rektor fastsat dato og udgør grundlaget for denne del af den mundtlige eksamination.<br />
I. Tværfagligt samarbejde.<br />
60
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
I 2. semester inddrages erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. refleksioner over de studerendes<br />
praksisfortællinger om undervisning, læring og opdragelse i fag.<br />
Lærerne i faget yder vejledning før, under og efter praktikken på 2. semester.<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner med problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 3. semester inddrages de studerendes praktiklogbog i forbindelse med undervisningen i faget.<br />
De studerendes praktikforberedelse, -udøvelse og –erfaring med matematikundervisning inddrages i<br />
undervisningen.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) integreres under indholdspunkterne A-G.<br />
J. Evaluering.<br />
Evaluering indgår som en integreret del af alle undervisningsforløb, og undervisningens indretning tages jævnligt<br />
op til drøftelse.<br />
I fjerde semester tilbydes de studerende evaluering af deres faglige og fagdidaktiske kompetencer ved en skriftlig<br />
test.<br />
K. Deltagelsesbestemmelser.<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
• Et produkt, omfangsmæssigt svarende til en kort skriftlig opgave, inden for et eller flere af punkterne A, B, C,<br />
D, E eller F. Emne og produkt skal godkendes af læreren i faget. Produkterne skal i form og/eller indhold<br />
være IKT-baserede. Produktet skal udarbejdes, afleveres og fremlægges i 1., 3. eller 5. semester, og det<br />
kan udarbejdes individuelt eller i grupper af 2-3 studerende.<br />
• Fagligt pædagogisk arbejdsopgave med et selvvalgt emne fra skolens matematikundervisning.<br />
L. Eksamen.<br />
Eksamen omfatter en skriftlig og en mundtlig prøve.<br />
Grundlaget for den mundtlige eksamen er redegørelsen for eksamensgrundlaget for spørgsmålene til<br />
lodtrækning samt disposition og evt. resumé for arbejdet med det selvvalgte fagligt pædagogiske emne.<br />
Den skriftlige prøve.<br />
Den skriftlige prøve stilles af Undervisningsministeriet.<br />
Den mundtlige prøve.<br />
Grundlaget for eksaminationen er<br />
1. Et lodtrukket spørgsmål blandt en gruppe af spørgsmål stillet inden for indholdspunkterne B, C, D, E eller F.<br />
2. Disposition for og evt. resumé af arbejdet med selvvalgt fagligt pædagogiske emne, indholdspunkt H.. Dette<br />
korte skriftlige oplæg indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
Varighed: ca. 45 min. incl. votering.<br />
Forberedelsestid: ca. 45 min.<br />
Hjælpemidler under forberedelsen: Noter og trykte hjælpemidler efter eget valg må anvendes.<br />
Spørgsmålene til lodtrækning, punkt 1, offentliggøres senest en måned før den måned, eksamen afholdes, og er<br />
formulerede som emnetitler.<br />
Er emne og disposition for punkt 2 valgt og godkendt af/for 2-4 studerende, er der mulighed for gruppeeksamen<br />
for disse studerende.<br />
Bedømmelse: Der gives særskilt karakter for den skriftlige og for den mundtlige prøve.<br />
61
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Musik<br />
Præambel<br />
Kernen i musikfaget i læreruddannelsen er musikforståelse, musikudøvelse, musikalsk skaben, musikledelse og<br />
musikfagets didaktik. Centralt står de studerendes udvikling af musikalske færdigheder og forståelse af musik<br />
som undervisningsfag.<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig praktisk-musikalske, musikteoretiske, musikpædagogiske og<br />
musikdidaktiske forudsætninger for at virke som musiklærer i folkeskolen og for at forestå anden<br />
musikundervisning og formidling, samt forudsætninger for at kunne medvirke til fortsat faglig-pædagogisk<br />
udvikling af musik som undervisningsfag og som skolefag.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
Undervisningen i fagdidaktik omfatter analyse af og refleksion over den tænkning og teori, som ligger bag<br />
musikpædagogisk virksomhed, og som har konsekvenser for aktiviteter, handlinger, prioriteringer og valg i<br />
forbindelse med gennemførelse og udvikling af musikundervisning.<br />
Undervisningen behandler<br />
1) skolefagets indhold og udvikling samt aktuelle bestemmelser for faget i skolen,<br />
2) teorier om musikalitet og om børns musikalske udvikling samt musik som dannelsesfag og begrundelser for<br />
faget i skolen set i alment dannende sammenhæng,<br />
3) musikpædagogiske idéer og strømninger samt pædagogiske syn på fagets æstetiske og kulturbærende sider,<br />
4) formidling af aktuel musikpædagogisk forskning,<br />
5) kriterier for valg af indhold og arbejdsformer i skolens musikundervisning og<br />
6) planlægning, gennemførelse og evaluering af musikundervisning samt analytisk, reflekterende og praktisk<br />
produktivt arbejde med undervisningsmaterialer i musik.<br />
Egne musikalske udtryksfærdigheder<br />
Individuel undervisning i sang med stemmedannelse, brugsklaver og hovedinstrument som grundlag for at<br />
arbejde med børns musikalske udvikling.<br />
Musikforståelse<br />
Hørelære og musikteori samt analyse og perspektivering af musik som kunstnerisk, kulturelt, samfundsmæssigt<br />
og historisk fænomen indenfor forskellige genrer, tider og kulturer før og efter år 1900.<br />
Musikudøvelse<br />
Sammenspil, en- og flerstemmig sang og aktiviteter inden for musik og bevægelse.<br />
Musikalsk skaben<br />
Skabende musikalsk arbejde med satsarbejde, improvisation og komposition.<br />
Musikledelse<br />
Instruktion, ledelse og understøttelse af vokale og instrumentale musikaktiviteter.<br />
Fagets samspil med de øvrige fag i uddannelsen<br />
Musik rummer dimensioner af historisk, sproglig, naturvidenskabelig, kropslig, kunstnerisk-æstetisk og kulturel<br />
art, som giver muligheder for funktionelt tværgående samarbejde med alle uddannelsens fag. Praktikforløb<br />
planlægges, gennemføres og evalueres som en integreret del af undervisningen i linjefaget.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. Sang med stemmedannelse<br />
Der arbejdes med stemmedannelse, herunder<br />
• vokalmusikalske udfoldelser,<br />
• stemmen som et musikalsk udtryks- og kommunikationsmiddel,<br />
• stemmetekniske forhold med henblik på beherskelse af de med den sanglige proces forbundne<br />
hovedfunktioner: åndedræt, fonation, resonans og artikulation, samt vejledning af børn til en hensigtsmæssig,<br />
hygiejnisk stemmebrug i tale og sang.<br />
B. Korsang<br />
Der arbejdes med deltagelse i og ledelse af korsang, herunder<br />
• sammensang, enstemmig og flerstemmig, korsang som et musikalsk udtryks- og<br />
62
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
kommunikationsmiddel,<br />
• sammensangsteknikker,<br />
• direktionsteknik og korledelse.<br />
C. Sammenspil<br />
Der arbejdes med deltagelse i og ledelse af sammenspil med anvendelse af skolerelevante instrumenter,<br />
herunder<br />
• sammenspil som et musikalsk udtryks- og kommunikationsmiddel,<br />
• sammenspilsteknikker, direktionsteknikker og ledelse af sammenspil.<br />
D. Klaverspil: (Hovedinstrument/ Brugsklaver)<br />
Der arbejdes med klaveret som musiklærerens vigtigste værktøj, herunder<br />
• indstudering af en korsats<br />
• klaverspil til fællessamlinger<br />
• akkompagnement til sange i musiktimer.<br />
Som Hovedinstrument skal sikres kendskab til:<br />
• elementært skala- og treklangsspil<br />
• den lettere klaverlitteratur.<br />
Som Brugsklaver skal sikres kendskab til og beherskelse af:<br />
• becifringsspil som det knytter sig til den danske sangskat<br />
• den spillemåde og den særlige akkordverden, der knytter sig til rytmiske genrer som f.eks. rock, funk og salsa<br />
• transponering af akkorder til lettere satser (børne-sange)<br />
• elementært partiturspil (tostemmigt).<br />
E. Musikhistorie og musikalsk analyse<br />
Der arbejdes med musikalsk analyse set i et historisk perspektiv som grundlag for den til enhver tid nye musik,<br />
herunder<br />
• en række satser fra de forskellige historiske perioder<br />
• musikvidenskabelig metode i forhold til et ukendt musikværks form, tonalitet mm.<br />
F. Hørelære<br />
Der arbejdes med,<br />
• elementær musiklære,<br />
• nodelæsning, (partiturlæsning m.v.),<br />
• prima vista sang,<br />
• intonations- og koncentrationsøvelser og opøvelse af musikalsk hukommelse,<br />
øvelse i at læse, udføre og notere rytmer og melodier.<br />
• harmonisk analyse af kendte melodiforløb,<br />
• nedskrivning af kendte melodiforløb.<br />
G. Musik og bevægelse<br />
Der arbejdes med,<br />
• rytmik som en syntese af musik, drama og bevægelse<br />
• sanglege/danse med fast og fri koreografi.<br />
H. Fagdidaktik<br />
Der arbejdes med folkeskolelærerens indsigt i musikfagets selvforståelse sat i relation til kunstfaget og<br />
videnskabsfaget musik og til musik som kompetence. Der fokuseres især på didaktiske forhold ved undervisning<br />
af børn.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
I. Almen musiklære<br />
Der arbejdes med musikteori, herunder instrumentkendskab, notationsformer, intervallære, tonearter,<br />
kontrapunkt, becifring.<br />
63
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
J. Skabende musikalsk arbejde<br />
Der arbejdes med kompositionstekniske elementer, herunder<br />
• melodik og stemmeføring,<br />
• satsteknik,<br />
• akkordlære,<br />
• instrumentation,<br />
• stilkriterier.<br />
K. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
L. Deltagelsesbestemmelser og afløsning<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
1. Med udgangspunkt i musikhistorie og musikalsk analyse udarbejdes et IKT-baseret<br />
individuelt/gruppeprodukt (punkt E). Emne og omfang skal godkendes.<br />
2. Musik og bevægelse (punkt G), obligatorisk kursus af 15 lektioners varighed.<br />
3. En liste over et repertoire på 40 selvvalgte børnesange, danske sange, salmer, viser og udenlandske sange.<br />
4. 5 arrangementsopgaver inden for det skolerelevante repertoire (punkt I), hvoraf en af opgaverne kan være<br />
en SMA-opgave (punkt J)(Skabende Musikalsk Arbejde).<br />
De skriftlige produkter skal afleveres i 1., 3. eller 4. semester (liniefag 2) eller i 5., 7. eller 8. semester (liniefag 3<br />
eller 4).<br />
M. Eksamen<br />
Eksamen består af en mundtlig samt en praktisk del.<br />
1. Mundtlig prøve<br />
Den studerende udarbejder på baggrund af arbejdet i faget et kort skriftligt fagdidaktisk oplæg, hvis<br />
problemstilling er godkendt af læreren i faget.<br />
Den studerende redegør til eksamen for problemstillingen og dokumenterer gennem demonstration, diskussion<br />
og perspektivering sine metodiske kundskaber og færdigheder samt fagdidaktisk refleksion. Det af den<br />
studerende udfærdigede IKT-produkt (Musikhistorie og Musikalsk analyse) kan inddrages i eksaminationen, men<br />
produktet indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
Det korte skriftlige oplæg danner udgangspunkt for den mundtlige prøve men indgår ikke i bedømmelsen.<br />
Den mundtlige prøve er individuel og varer 30 min. incl. votering.<br />
2. Praktisk prøve<br />
2 uger før den praktiske prøve meddeles den studerende, hvilke 5 satser/arrangementer og hvilke 5<br />
morgensange, der anvendes som lodtrækningsgrundlag for prøven.<br />
Dagen før prøven trækkes der lod mellem de 5 satser/arrangementer og de 5 morgensange. I alt 10. Resultatet<br />
af lodtrækningen afgør, om den studerende skal til prøve efter model A eller model B.<br />
A. Musikledelse – efter partitur udarbejdet af den studerende.<br />
Ved fremførelsen præsenterer den studerende satsen med sang og instrumentledsagelse. Instrumentvalg efter<br />
eget ønske. Efter præsentationen, indstuderes satsen med sammenspilsgruppen.<br />
Den studerende skal indenfor egen sats demonstrere egne færdigheder på henholdsvis klaver, guitar, elbas,<br />
percussion/trommer.<br />
64
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
B. Ledelse af ”Morgensang”.<br />
Eksaminationen foregår som følger:<br />
Den studerende præsenterer den lodtrukne titel, som<br />
• Gennemspilles på klaver (minimum: melodi m/enkelttonebas)<br />
• Gennemsynges (minimum: med akkord-akkompagnement)<br />
• Indstuderes med en given målgruppe<br />
Den studerende akkompagnerer titlen til målgruppens sang<br />
Den studerende dirigerer ét vers af titlen til målgruppen sang<br />
Eksaminationstid (samlet): 45 min.<br />
Bedømmelse: Der gives èn samlet karakter efter 7-skalaen<br />
65
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Natur/teknik<br />
Præambel<br />
Natur/teknik har som fag sin kerne i brede naturfaglige og naturfagsdidaktiske spørgsmål/temaer, samt i<br />
bevidstheden om naturfaglig almendannelse. Centralt i faget står natur, livsbetingelser, levevilkår og teknik, og<br />
samspillet herimellem. Natur/teknik bygger på elementer fra både biologi, fysik/kemi, geografi og teknik.<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig<br />
1) viden om, hvordan arbejdet med natur/teknik i skolen kan bidrage til, at børn udvikler naturfaglig erkendelse,<br />
lyst til udforskning og ansvarlighed over for miljøet, praktiske færdigheder, kreativitet og evne til samarbejde, samt<br />
opnår handlekompetence,<br />
2) viden om, hvordan elever gennem oplevelser, erfaringer og undersøgelser i omverdenen udvikler tanker,<br />
sprog og begreber,<br />
3) bred faglig og punktvis dybdegående indsigt i naturfaglige og tekniske fænomener og sammenhænge med<br />
særlig relevans for skolefaget natur/teknik, herunder menneskets samspil med naturen,<br />
4) fortrolighed med naturfaglige undersøgelsesmetoder og betragtningsmåder samt praktiske og<br />
eksperimenterende arbejdsformer og<br />
5) evnen til at sætte delelementerne fra de centrale kundskabs- og færdighedsområder i relation til det at<br />
undervise i skolefaget natur/teknik .<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
1) Skolefagets begrundelse, indhold og historiske udvikling. Bestemmelser om faget i folkeskolen.<br />
2) Skolefaget natur/teknik i det samlede skolebillede og overvejelser om progression i faget, herunder<br />
sammenhænge med de øvrige naturfag.<br />
3) Forholde sig til naturfaglige begreber og konkrete og tankemæssige modeller i relation til planlægning og<br />
gennemførsel af undervisning.<br />
4) Kriterier for stofudvælgelse, samt principper for planlægning, gennemførsel og evaluering af læreprocesser,<br />
der tilgodeser naturfaglig almendannelse og de udviklingsmuligheder, som ligger i faget natur/teknik.<br />
5) Undervisningsmidler, herunder informations- og kommunikationsteknologi som et fagligt/pædagogisk værktøj.<br />
Arbejdsmåder og tankegange<br />
I faget arbejder de studerende med at<br />
1) iagttage, undersøge, læse, tænke samt foretage praktisk og eksperimentelt arbejde i laboratoriet og i den<br />
omgivende natur,<br />
2) gennemføre ekskursioner og feltarbejde samt bygge enkle apparater og<br />
3) foretage en risikovurdering i forbindelse med undervisningen og kunne handle fornuftigt i forbindelse med<br />
uheld.<br />
Emner/temaer<br />
1) Materialer, stoffer, fænomener og apparater fra hverdagen.<br />
2) Dyr, planter og mikroorganismer, deres livsbetingelser, levesteder og tilpasninger, samt eksempler på biotoper<br />
og biodiversitet.<br />
3) Kroppen og dens funktioner, samt menneskets sundhed i relation til livsstil, levevilkår og livskvalitet.<br />
4) Centrale sammenhænge i naturen - som f.eks. energistrømme og stofkredsløb.<br />
5) Den atomare og molekylære verden, solsystemet og verdensrummet.<br />
6) Teorier om universets, jordens og livets opståen og udvikling, herunder verdensbilleder.<br />
7) Regionale og globale mønstre - f.eks. klimazoner og plantebælter, landskaber og fordeling af land og hav,<br />
samt eksempler på forskellige typer af regioner i vor egen og andre verdensdele.<br />
8) Ressourceudnyttelse, teknik, produktion og miljøproblemer i nære og fjerne samfund - samt relationen til<br />
begrebet bæredygtighed; forskellige natursyn og interessemodsætninger i forhold til naturanvendelse.<br />
9) Samfundet og den enkeltes brug af teknik.<br />
10) Naturvidenskabelige arbejdsmetoder og modeller som redskab til produktion af viden og udvikling af<br />
erkendelse.<br />
Samspil<br />
66
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Gennem natur/tekniks naturvidenskabelige grundspørgsmål bliver udgangspunktet for faget hovedsageligt<br />
tværfagligt. Natur/tekniks fokus på emner/temaer frem for fag giver en indre sammenhæng, som både knytter de<br />
enkelte elementer af faget sammen og muliggør samarbejde med læreruddannelsens øvrige fag.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
Undervisningen er organiseret i temaer. I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater,<br />
skolebaseret erfaring og dokumentation vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
A. Laboratoriekursus<br />
Tidligt i studiet gennemføres et laboratoriekursus, hvor risiko og sikkerhedsmomenter behandles, og hvor den<br />
studerende opnår indledende apparatkendskab som basis for selvstændigt arbejde i laboratoriet.<br />
Af sikkerhedsmæssige grunde er der krav om aktiv deltagelse i kurset, hvor den studerende ud over<br />
eksperimentelt arbejde også skal føre laboratoriejournal. Forløbet afsluttes med mundtlig fremlæggelse.<br />
Fremlæggelsen danner grundlag for lærerens vurdering: godkendt/ikke godkendt.<br />
B. Temaarbejde<br />
Igennem studiets fire semestre arbejdes der med et antal temaer, hvis overordnede indhold fastlægges i<br />
samarbejde mellem det enkelte holds lærere og studerende. Temaerne tager udgangspunkt i udvalgte områder<br />
fra de af undervisningsministeriet fastlagte centrale kundskabs- og færdighedsområder for liniefaget natur/teknik<br />
ved seminarierne, idet det dog lokalt er bestemt at:<br />
• Mindst et af temaerne skal tage udgangspunkt i feltarbejde som arbejdsmetode og læringsfelt.<br />
• Mindst et af temaerne skal tage udgangspunkt i et konkret undervisningsforløb i natur/teknik gennemført i<br />
folkeskolen – f.eks. i forbindelse med en praktik<br />
Arbejdet med temaerne veksler mellem læreroplæg, oplæg fra studerende, vejledning og selvstændigt<br />
undersøgende arbejde fra den studerendes side.<br />
Hvert tema kan afsluttes med at den studerende selvstændigt eller i gruppe producerer et produkt med<br />
efterfølgende evaluering enten med lærerne eller med medstuderende. Holdets og lærernes respons og<br />
vejledning i forbindelse med arbejdet og præsentationen er en vigtig del af evalueringen, der er af såvel intern<br />
som ekstern karakter. Ved planlægningen vægtes det ,at der i liniefagsstudiet anvendes en bred vifte af produkt -<br />
og evalueringsformer.<br />
Produkterne samles i en portefolio i løbet af liniefaget. Mindst et af produkterne skal være ikt-baseret og mindst et<br />
skal formidles ved en ikt-baseret fremlæggelse.<br />
C. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
D. Ekskursionstilrettelæggelse<br />
De studerende på holdet skal under vejledning planlægge, gennemføre og evaluere en ekskursion af 2-3 dages<br />
varighed.<br />
E. Deltagelsesbestemmelser<br />
For at kunne indstilles til eksamen, skal den studerende på acceptabel vis have gennemført:<br />
• Studieforløbsbeskrivelser, der udfærdiges efter hvert semester<br />
• Laboratoriekursus.<br />
• Ekskursion af 2-3 dages varighed eller reparationsprodukt herfor.<br />
• Deltaget i fremlæggelser<br />
67
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
• Have levet op til de i afsnittet ”tværgående emner” beskrevne krav.<br />
F. Eksamen<br />
Der lodtrækkes mellem 4 eksamensoplæg (korte skriftlige oplæg) der afleveres til en af Rektor fastsat dato.<br />
Resultatet af lodtrækningen oplyses til den studerende tre dage før eksamen<br />
De fire eksamensoplæg udfærdiges på baggrund af linjefagsforløbets studieprodukter. Problemstillingerne til<br />
eksamensoplæggene skal godkendes af læreren. De fire oplæg skal tilsammen dække fagets mål og CKF.<br />
I en eksamensbesvarelse skal indgå et undervisningsforløb i Natur-teknik i folkeskolen samt eksempler på<br />
praktisk/eksperimentelt arbejde.<br />
Det korte skriftlige oplæg danner udgangspunkt for den mundtlige prøve, men bedømmelsen foretages alene på<br />
grundlag af den mundtlige prøve. I prøven inddrages både faglige og fagdidaktiske emner.<br />
Eksaminationstid: 45 minutter<br />
Bedømmelse: Karakter efter 7-skalaen.<br />
68
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Praktik<br />
Præambel<br />
Praktik er et undervisningsfag i læreruddannelsen.<br />
Praktikkens centrale elementer er øvelse, refleksion og samarbejde i et professionsperspektiv.<br />
Praktik er en integreret del af læreruddannelsen med en gennemgående og sammenbindende funktion.<br />
Målet er, at den studerende alene og i samarbejde med andre udvikler kompetencer til at<br />
1) målsætte, planlægge, gennemføre og evaluere undervisning,<br />
2) reflektere over og begrunde undervisning og<br />
3) varetage almene læreropgaver og indgå i skolens daglige virksomhed.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
1) Valg af indhold og undervisnings- og arbejdsformer i fag og tværfaglige forløb.<br />
2) Differentiering af undervisnings- og læringsformer under hensyntagen til elevforudsætninger, rammer og mål.<br />
3) Valg, fremstilling og anvendelse af undervisningsmidler.<br />
4) Samarbejde med elever om målsætning og tilrettelæggelse af undervisningsforløb.<br />
5) Evaluering af undervisning og elevens læring.<br />
6) Iagttagelse, beskrivelse, analyse og vurdering af undervisning og socialt samspil.<br />
7) Læreren som klasselærer.<br />
8) Lærerens sociale opgaver og konflikthåndtering.<br />
9) Samarbejdet om børn med særlige behov.<br />
10) Deltagelse i skolens kollega- og skole-hjem samarbejde.<br />
11) Skolens demokrati og elevmedbestemmelse i praksis.<br />
12) Kommunikation af lærererfaringer.<br />
Samspil<br />
Praktik er en integreret del af læreruddannelsen og har en gennemgående og sammenbindende funktion.<br />
Linjefag, pædagogiske fag og praktik forbindes gennem vejledning og udvikler i fællesskab de faglige, didaktiske<br />
og praktisk-metodiske kompetencer, der kendetegner lærerprofessionen.<br />
Praktikken på <strong>Blaagaard</strong> Seminarium<br />
På <strong>Blaagaard</strong> Seminarium er øvelse, udforskning, refleksion, samarbejde og perspektivering praktikkens centrale<br />
element gennem hele uddannelsen.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
A. Første studieår<br />
Skolens opgave og virksomhed<br />
Praktikken skal give den studerende en grundlæggende indsigt i skolens og lærerens opgaver i forhold til børn,<br />
kultur og samfund, og give den studerende forudsætninger for refleksioner over egne erfaringer med og<br />
holdninger til undervisning, læring og opdragelse.<br />
Indholdselementer:<br />
• Skolens demokrati og medbestemmelse i skolen<br />
• Lærerens rolle i skolen<br />
• Undervisningens gennemførelse<br />
• Relationer mellem lærer og elever<br />
• Skolestart og indskoling<br />
• Lærerens opgaver og funktioner som klasselærer, herunder etablering af skole-hjem samarbejde<br />
• Den praktisk-musiske dimension<br />
På 1. semester benævnes praktikken Professionspraktikken.<br />
Vejledning: De studerendes lærere i projektet yder vejledning i forhold til denne praktik. Erfaringer fra<br />
praktiklogbogen inddrages i projektet/undervisningen i SIS.<br />
69
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
På 2. semester benævnes praktikken Fagpraktik.<br />
Vejledning: De studerendes lærere i Dansk/Matematik yder vejledning i forhold til denne praktik. Erfaringer fra<br />
praktiklogbogen inddrages i undervisningen i Dansk/Matematik og i øvrige liniefag.<br />
B. Andet studieår.<br />
Undervisning og læreropgaver<br />
Praktikken skal give den studerende indsigt i almen- og fagdidaktiske problemstillinger i skolens undervisning og<br />
udvikle den studerendes kompetence i at planlægge, begrunde, gennemføre og vurdere undervisning i<br />
samarbejde med medstuderende, praktiklærere og seminarielærere.<br />
Indholdselementer:<br />
• Valg af undervisningsformer i forhold til fag og tværfaglige forløb<br />
• Valg af arbejdsformer i forhold til faglige, tværfaglige eller projektorganiserede forløb<br />
• Samarbejde med elever og kollegaer om målsætning og tilrettelæggelse af undervisningsforløb<br />
• Iagttagelse, beskrivelse, analyse og vurdering af såvel undervisning som socialt samspil i klasserummet<br />
• Lærerens sociale opgaver og konflikthåndtering<br />
• Samarbejdet om børn med særlige behov<br />
På 3. semester benævnes praktikken Praktik i tværfag.<br />
Vejledning: De studerendes lærere i linjefag I og II samt Pædagogik og Psykologi yder vejledning i forhold til<br />
denne praktik. Erfaringer fra praktiklogbogen inddrages i undervisningen i linjefag I og i Pædagogik samt<br />
Psykologi.<br />
På 4. semester foregår praktikken i andre skoleformer i ind- og udland og på folkeskoler. Praktikken benævnes<br />
Selvvalgt praktik.<br />
Vejledning: De studerendes lærere i fagene Pædagogik og Psykologi yder vejledning i forhold til denne praktik.<br />
Erfaringer fra praktiklogbogen inddrages i undervisningen i Pædagogik og Psykologi.<br />
C. Tredje studieår (Skoleperioden).<br />
Samarbejdet i skolen<br />
I skoleperioden skal den studerende tilegne sig viden om praktikskolens hele virksomhed og deltage aktivt både<br />
selvstændigt og i samarbejde med andre i alle opgaver indenfor skolens daglige praksis.<br />
Den studerende knytter sig til et lærerteam og forestår selvstændigt undervisning i en eller flere klasser i<br />
samarbejde med lærerteamet og med vejledning af en eller flere praktiklærere.<br />
Indholdselementer:<br />
• Elevmedbestemmelse i praksis<br />
• Differentiering af undervisnings- og læringsformer i forhold til elevforudsætninger, rammer og mål<br />
• Valg, fremstilling og anvendelse af undervisningsmidler<br />
• Evaluering af undervisning og elevers læring<br />
• Kommunikation af lærererfaringer<br />
På 3. årgang benævnes praktikken Skoleperioden.<br />
Vejledning: De studerendes lærere i linjefag III-IV yder vejledning i forhold til denne praktik. Erfaringer fra<br />
praktiklogbogen inddrages i undervisningen i linjefag III-IV og i Almen Didaktik.<br />
D. Fjerde studieår.<br />
Læreridentitet og lærerprofessionalisme<br />
I bedømmelsespraktikken sættes fokus på de studerendes pædagogiske og faglige kvalifikationer til selvstændigt<br />
og i samarbejde med andre at forestå og begrunde lærervirksomhed. Praktikken skal styrke den enkelte<br />
studerendes selvstændige læreridentitet og videreudvikle et reflekteret didaktisk og kommunikativt<br />
handleberedskab.<br />
70
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Indholdselementer:<br />
• Lærerprofessionalitet<br />
• Teamsamarbejde<br />
• Timeløse fag og udskolingsopgaver<br />
• Skolens forsøgs- og udviklingsarbejde<br />
På 4. årgang benævnes praktikken Bedømmelsespraktik.<br />
Vejledning: De studerendes lærere i Almen Didaktik og i linjefag III-IV yder vejledning før, under og efter<br />
praktikken og inddrager erfaringer fra praktiklogbogen.<br />
E. Organisering<br />
Praktikken indeholder en praksisdel (praktiktimer med undervisning, andre læreropgaver og vejledning) og en<br />
teoridel (praktikundervisning), hvor praktiklærere m.fl. underviser.<br />
Praksisdelen udgør 24 uger og finder sted på folkeskoler og i andre skoleformer. Skoleperioden gennemføres på<br />
en folkeskole, en fri grundskole eller en efterskole efter aftale med praktikledelsen.<br />
Praktikkens 24 uger fordeler sig således:<br />
1. studieår 5 uger<br />
2. studieår 8 uger<br />
3. studieår 7 uger<br />
4. studieår 4 uger<br />
Praktikundervisningen, der er for alle studerende på en praktikskole, placeres dels parallelt med praktikken på<br />
skolen og dels integreret i undervisningen på seminariet. Praktikundervisningens indhold fastsættes af<br />
praktikskolerne med udgangspunkt i studieordningens indholdselementer.<br />
Principper for tildeling af skoler:<br />
1. studieår: Der tildeles en af studieenhedens fast tilknyttede praktikskoler.<br />
2. studieår: Der fortsættes om muligt på samme skole i 3. Semester. På 4. Semester vælger de studerende selv<br />
praktiksted.<br />
3. studieår: (Skoleperioden) Der tildeles praktikplads på en af seminariets tilknyttede folkeskoler, frie grundskoler<br />
eller efterskoler.<br />
4. studieår: (Bedømmelsespraktikken) Der tildeles praktikplads på en af seminariets tilknyttede praktikskoler. De<br />
studerende må ikke komme i praktik på samme skole som i skoleperioden.<br />
F. Praktiklogbog<br />
Den studerende udarbejder en praktiklogbog for hver praktikperiode. Den danner grundlag for samtale og<br />
vejledning med praktiklærerne. Logbogen eller dele heraf kan være fælles for praktikgruppen. Erfaringer fra<br />
logbogen inddrages i undervisningen på seminariet, også i forbindelse med evaluering og efterbehandling.<br />
G. Ansvar og tavshedspligt<br />
I praktikperioderne arbejder de studerende - i lighed med lærerne - med et tjenstligt og pædagogisk ansvar over<br />
for skolens ledelse. Den studerende har tavshedspligt over for private forhold ligesom personer anonymiseres i<br />
alle produkter, herunder skriftlige og elektroniske arbejder.<br />
H. Deltagelsesbestemmelser<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til bedømmelsespraktik:<br />
Den studerendes brug af praktiklogbogen skal godkendes af praktiklæreren efter hver periode.<br />
Efter hver praktikperiode - undtagen bedømmelsespraktikken - udtaler praktikstedet sig om den studerendes<br />
egnethed til undervisning af børn (§18-vejledningen).<br />
Tid til andre læreropgaver, herunder deltagelse i lærerteammøder, forældremøder, elevsamtaler, tilsynsopgaver<br />
m.v. indgår i den studerendes praktik.<br />
Der er mødepligt til praktiktimer, vejledning, andre læreropgaver og praktikundervisning.<br />
71
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
I. Bedømmelse<br />
Faget Praktik afsluttes for hver enkelt studerende med en skriftlig udtalelse (bedømmelsesblanketten), der<br />
munder ud i bedømmelsen Bestået/Ikke bestået.<br />
Studerende, der får bedømmelsen Ikke-bestået kan tilbydes fornyet praktik efter særlig aftale med Rektor.<br />
72
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Samfundsfag<br />
Præambel<br />
I faget foretages beskrivelser, analyser og vurderinger af samfundsmæssige fænomener, herunder konflikter,<br />
samarbejde og social integration på baggrund af samspillet mellem økonomiske, politiske og sociale strukturer og<br />
forskellige aktørers værdi- og interessebaserede handling.<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig<br />
1) grundlag for kritisk at kunne beskrive, analysere og vurdere samfundsforhold, samfundskonflikter og<br />
samfundsforandringer og tage begrundet stilling til dem og<br />
2) forudsætninger for - under anvendelse af faglig og pædagogisk viden - at kunne målsætte, planlægge,<br />
gennemføre og evaluere undervisning i samfundsfag i folkeskolen og andre områder inden for<br />
uddannelsessystemet.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
På baggrund af den studerendes kvalifikationer fra andre fag i læreruddannelsen arbejdes i fagdidaktikken med<br />
1) samfundsfags begrundelse, indhold og historiske udvikling, herunder bestemmelser om faget i folkeskolen,<br />
2) samfundsfags formål belyst gennem forskellige demokratibegreber, -teorier og dannelsessyn,<br />
3) samspillet mellem samfundsfaglige problemstillinger og pædagogiske synsvinkler,<br />
4) kriterier for udvælgelse af forskellige typer stof og undervisningsmaterialer samt brug af informations- og<br />
kommunikationsteknologi,<br />
5) principielle metodiske problemstillinger ved undervisning i og anden formidling af samfundsforhold,<br />
samfundskonflikter og samfundsforandringer og<br />
6) planlægning og gennemførelse af udadrettede aktiviteter, herunder studierejser, institutions- og<br />
virksomhedsbesøg.<br />
Samfundsfaglig teori og metode<br />
1) Samfundsfilosofi, herunder forskellige forståelsesrammer for modernitet, senmodernitet og postmodernitet.<br />
2) Teorier, begreber og metoder fra politologi, økonomi, sociologi og international politik.<br />
3) Videnskabsteoretiske indfaldsvikler til studiet af samfund.<br />
4) Kvantitativ og kvalitativ metode.<br />
Faglige stofområder<br />
1) Sociale grupperinger, socialt samspil og kultur.<br />
a) Individ og fællesskab.<br />
b) Levevilkår, sociale klasser og livsformer.<br />
c) Kultur, normer og værdier.<br />
d) Modernitetsbegrebet og andre sociale forståelsesrammer.<br />
e) Uddannelse og kommunikation.<br />
2) Politiske systemer, demokrati og demokratiske processer.<br />
a) Politisk socialisering og politisk deltagelse.<br />
b) Statsbegrebet, politiske regimer og politiske institutioner.<br />
c) Politiske ideologier.<br />
d) Menneskerettigheder.<br />
e) Sekundær værdifordeling.<br />
f) Velfærdsstater og velfærdssamfund.<br />
3) Økonomiske systemer, udviklingstendenser og interesser.<br />
a) Global, national og personlig økonomi.<br />
b) Produktion og forbrug.<br />
c) Primær værdifordeling.<br />
d) Teknologisk udvikling.<br />
e) Arbejdsmarkedsforhold.<br />
f) Økonomisk politik.<br />
4) Internationale forhold i globalt perspektiv.<br />
a) Internationale aktører.<br />
b) Sikkerhedspolitiske problemer.<br />
c) Danmarks og Europas placering i verden.<br />
73
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
d) Global udvikling og uligheder.<br />
e) Globalisering og glokalisering.<br />
5) Samfund og naturgrundlag.<br />
a) Ressourcer, energi og energiforbrug.<br />
b) Produktions- og forbrugsmønstres miljøeffekter.<br />
c) Forskellige natursyn.<br />
d) Bæredygtig udvikling.<br />
Samspil med uddannelsens øvrige fag<br />
Faget har teoretiske, filosofiske og metodiske berøringsflader til Skolen i samfundet, pædagogik, psykologi samt<br />
en række liniefag. Det kan tillige spille en særlig perspektiverende rolle i tværfaglige sammenhænge, herunder i<br />
forbindelse med projektforløb, ved at bidrage med kontekst for andre fags problemstillinger.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
Væsentlige samfundsforhold behandles på en sådan måde, at teori og metode, aktuel empiri og didaktik samt<br />
formidling alle indgår i flere forløb. I tilknytning til et eller flere af forløbene arbejdes der dels med fagets historie,<br />
udvikling og berettigelse, dels fagdidaktisk med fagets lærebøger til folkeskolen, stofprioritering, arbejdsmetoder,<br />
formidling, dannelsessyn, undervisningsformer og –planlægning. Hovedfokus i den fagdidaktiske diskussion er<br />
fagets bidrag til udviklingen af elevens politisk-demokratiske dannelse og sociologiske fantasi. I undervisningen<br />
inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation vedrørende fagets<br />
undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
Evaluering og evalueringsmetoder integreres i faget. Der vil igennem linjefagsforløbet blive anvendt flere<br />
forskellige evalueringsmetoder. De studerende inddrages i fastlæggelse af evalueringernes udformning og<br />
gennemførelse, og der evalueres på såvel indhold, form og udbytte af undervisningen som indsats fra studenter-<br />
og lærerside. Der tages i evalueringerne udgangspunkt i studieordning samt de målsætninger for de enkelte<br />
forløb og produkter, som studerende og underviser har aftalt.<br />
Der arbejdes projektorienteret med temaer fra:<br />
A. Det danske samfund<br />
Politiske institutioner, interesser og processer. Politisk integration og politisk konflikt, herunder demokrati som<br />
styreform og som deltagelsesform. Politisk socialisering og meningsdannelse. Velfærdsstat og velfærdssamfund.<br />
Forskellige politiske systemer.<br />
B. Det internationale samfund<br />
Danmarks og Europas udvikling og placering i det internationale samfund, regionale konflikter og<br />
sikkerhedsproblemer, international handel, økonomi og miljøbevidsthed. Internationale aktører, institutioner og<br />
organisationer, herunder EU.<br />
C. Individ og samfund<br />
Sociale grupperinger og deres samspil, socialiseringsprocesser, modernitet og postmodernitet, sociokulturelle<br />
forskelle knyttet til køn, alder, uddannelse og arbejde, etnicitet og religion. Familie, hverdagsliv og forbrug.<br />
Demokratisk dannelse.<br />
D. Produktion, økonomi, vækst og miljøproblemer<br />
Set i forhold til politiske og økonomiske processer nationalt og internationalt. Arbejdslivets organisering og<br />
arbejdsmiljøet, produktions- og forbrugsmønstres økonomi- og miljøeffekter. National og international regulering<br />
af miljøpåvirkninger og ressourceanvendelse, herunder begrebet bæredygtig udvikling.<br />
E. Tværfaglig samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
74
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget.<br />
F. Studieprodukter<br />
Et hold vælger - i samråd med læreren - i løbet af studietiden mindst to projektforløb, i hvilket forskellige<br />
arbejdsformer indgår. Herunder foretages mindst to ekskursioner.<br />
Som led i projektforløbet på 3. eller 7. semester af uddannelsen udarbejdes en skriftlig opgaven, en rapport på<br />
10-15 sider.<br />
Som led i projektforløbet på 1. eller 4. semester (hvis faget tages som liniefag 2) eller 5. eller 8. semester (hvis<br />
faget tages som liniefag 3 eller 4) udarbejdes et IKT-baseret produkt, der omfangsmæssigt svarer til en skriftlig<br />
opgave.<br />
De to studieprodukter skal godkendes af læreren, og begge produkter skal fremlægges for og diskuteres med<br />
linieholdet. Mindst en af fremlæggelserne skal være IKT-baseret.<br />
Udover de to studieprodukter vælger den enkelte studerende - alene eller sammen med højst 3 andre - et<br />
selvvalgt emne, der udarbejdes som et kort skriftlig oplæg til eksamen. Læreren skal godkende emnevalg og<br />
problemformulering. Opgaven afleveres til en af rektor fastsat dato.<br />
G. Deltagelsesbestemmelser<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
• Have været ansvarlig for minimum 2 faglige og/eller fagdidaktiske oplæg på linieholdet.<br />
• Have fremlagt og diskuteret de faglige produkter for og med linieholdet.<br />
• Alle studieprodukter skal være afleveret rettidigt og være godkendt i det semester, hvor de hører til.<br />
• Problemformulering og emne for det skriftlige oplæg skal være godkendt, og selve opgaven skal være<br />
afleveret rettidigt.<br />
H. Eksamen<br />
Eksamen består af en mundtlig prøve.<br />
Grundlaget er redegørelsen for eksamensgrundlaget samt oplægget om det selvvalgte emne.<br />
Eksaminationen tager udgangspunkt i:<br />
De fællesbehandlede temaer udfra lodtrukne spørgsmål, som tager udgangspunkt i eksamensgrundlaget.<br />
Prøven er individuel.<br />
Det særlige studerende emne med udgangspunkt i det korte skriftlige oplæg. Prøven foregår individuelt. Det korte<br />
skriftlige oplæg indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
Varighed: ca. 45 min. incl. votering.<br />
Forberedelsestid: Der kan gives forberedelsestid.<br />
Hjælpemidler under forberedelsen: Noter og trykte hjælpemidler efter eget valg må anvendes.<br />
Bedømmelse: Der gives én samlet karakter, der bygger på en helhedsvurdering.<br />
75
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Tysk<br />
Præambel<br />
Forberedelse til lærervirksomhed i tysk som fremmedsprog er fagets kerne.<br />
Stofområder er sprog og kultur, sprogbrug, sprogtilegnelse og formidling, som integreres til et helhedssyn.<br />
Stofområder behandles overordnet i et fagdidaktisk perspektiv med en dannelses- og en professionsrettet<br />
indfaldsvinkel.<br />
Målet er at den studerende tilegner sig<br />
1) kvalifikationer til at undervise i tysk som fremmedsprog,<br />
2) færdigheder i at begrunde, planlægge, gennemføre og evaluere tyskundervisning på forskellige trin,<br />
3) viden om, hvordan tysk som fremmedsprog kan indgå i forskellige tværfaglige projekter og<br />
læringsdimensioner,<br />
4) kombinerede færdigheder mht. at lytte, tale, læse og skrive,<br />
5) viden om sprog og sprogbrug, samt sprogtilegnelsesteorier og<br />
6) socio- og interkulturel viden og forståelse gennem mødet med tysksprogede kulturer.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
Fagdidaktik<br />
De studerende arbejder med<br />
1) undervisningsplanlægning, undervisningsmetoder, undervisningsmedier, progression og evalueringsformer og<br />
2) læringsbetingelser og -forudsætninger.<br />
Kombinerede kommunikative færdigheder<br />
De studerende opnår personlige færdigheder i at bruge tysk hensigtsmæssigt, når de læser, lytter, taler og<br />
skriver.<br />
Sprog, sprogbrug og sprogtilegnelse<br />
De studerende arbejder med<br />
1) viden om sprogets form og funktion,<br />
2) indsigt i sprogbrugsregler,<br />
3) viden om tekstgrammatik og pædagogiske grammatikker samt<br />
4) indsigt i sprogtilegnelsesmodeller.<br />
Kulturformidling<br />
I arbejdet indgår<br />
1) væsentlige sider af kultur- og samfundsforhold i de tysktalende lande i et historisk perspektiv med<br />
hovedvægten på Tyskland,<br />
2) viden om litteraturens rolle i forbindelsen med kulturformidling og<br />
3) viden om kulturmøders betydning for fremmed og egen forståelse.<br />
Fagets samspil med de øvrige fag i læreruddannelsen<br />
I samspil med de pædagogisk-psykologiske fag kan tysk indgå i tværfaglige projekter, der behandler formidlings-<br />
og læringsdimensioner.<br />
I samspil med de andre sprogfag kan tysk samarbejde om sprogdidaktiske problemstillinger, i samspil med de<br />
praktisk-musiske fag om den praktisk-musiske dimension. Den kulturformidlende dimension giver muligheder for<br />
at arbejde tværfagligt ud fra forskellige faglige indfaldsvinkler.<br />
Seminariet har fastlagt fagets indhold således:<br />
Linjefagets forskellige indholdsområder, som de er beskrevet i de centrale kundskabs- og færdighedsområder,<br />
integreres i et helhedssyn på sprog og kultur, tilegnelse og formidling.<br />
I undervisningen inddrages aktuelle fagdidaktiske forskningsresultater, skolebaseret erfaring og dokumentation<br />
vedrørende fagets undervisningspraksis og resultaterne heraf.<br />
A. Sprogfærdighed og sprogtilegnelse, kultur- og samfundsforhold<br />
Studiemønstre<br />
Studiet omfatter mindst 3 fælles studiemønstre i form af tematiske forløb inden for kultur- og samfundsforhold i<br />
Tyskland eller tysksprogede områder. Temaerne for studiemønstrene vælges i samarbejde mellem studerende<br />
og lærer.<br />
76
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Studieopgaver<br />
Med henblik på faglig fordybelse udarbejdes der henholdsvis i 1. og i 3. semester af faget individuelt eller som<br />
gruppearbejde to mindre skriftlige opgaver på tysk, samt i tilknytning hertil en fremlæggelse for holdet af cirka ½<br />
times varighed pr. studerende. Der er mødepligt til de gensidige fremlæggelser. Fremlæggelserne kan have<br />
varierede former, men en af fremlæggelserne skal være IKT-baseret.<br />
Den ene opgave skal tage sit udgangspunkt i et af de valgte studiemønstre, og begge opgaver skal indeholde en<br />
fagdidaktisk perspektivering af det omhandlede emne. Den ene af opgaverne skal være IKT-baseret. Det er en<br />
betingelse for indstilling til eksamen, at opgaverne er godkendt.<br />
Studierejse<br />
Det tilstræbes at gennemføre en studierejse i løbet af linjefagsstudiet. Planlægning af rejsen varetages af de<br />
studerende.<br />
B. Sprog og sprogbrug<br />
Under temaarbejdet og alt andet arbejde i faget inddrages udviklingen af de studerendes receptive og produktive<br />
sprogfærdigheder samt sproglige bevidsthed. Der arbejdes både receptivt og produktivt med en bred vifte af<br />
teksttyper, både mht. stil, genre og medie.<br />
Som led i sprogfærdighedstilegnelsen forventes det, at den studerende kontinuerligt producerer mindre skriftlige<br />
tekster.<br />
Der arbejdes med fonetik i kursusform og med grammatik både i kursusform og integreret i den øvrige<br />
undervisning. I forbindelse hermed vægtes pædagogisk grammatik.<br />
C. Fagdidaktik, sprogpædagogik og indlæringsteorier<br />
Stofområderne søges integreret i et helhedssyn og behandles med et overordnet professionsrettet perspektiv.<br />
Fagdidaktisk teori, metode samt formidling indgår alle i flere forløb. Der arbejdes blandt andet med:<br />
- teoretisk sprogdidaktik og aktuel sprogpædagogisk debat<br />
- studier af undervisningsmaterialer samt kritisk vurdering af disse og fagets læseplaner<br />
- sprogtilegnelses- og kommunikationsstrategier<br />
- afprøvning af forskellige arbejds- og præsentationsformer<br />
- skolefagets historie, fagidentitet og begrundelse<br />
Evaluering og evalueringsmetoder integreres i faget.<br />
D. Tværfagligt samarbejde<br />
I 3. semester arbejdes med temaet: Undervisning i tværgående emner og problemstillinger i folkeskolen.<br />
I 5. og 6. semester arbejdes med temaet undervisningsdifferentiering og evaluering. Der udarbejdes et<br />
studieprodukt i et af liniefagene i samarbejde med Praktik og Almen Didaktik. Lærerne yder vejledning før, under<br />
og efter praktikken.<br />
I 5. og 7. semester inddrages de studerendes erfaringer fra praktiklogbogen via bl.a. analyser og diskussioner af<br />
de planlagte, gennemførte og evaluerede undervisningsforløb.<br />
Informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal integreres, således at denne teknologis muligheder for at<br />
udvikle emner, begreber og metoder bliver en integreret del af faget. Det vil fx sige kommunikation samt<br />
informations- og tekstsøgning via internettet, brug af digitale ordbøger samt IKT-baserede præsentationsformer.<br />
E. Et selvstuderet område<br />
Som grundlag for mundtlig eksamen udarbejdes et kort skriftligt oplæg (3-5 sider) på tysk om et selvvalgt emne.<br />
Oplægget udarbejdes individuelt eller som gruppearbejde. Emnet skal godkendes af læreren senest 1. marts i<br />
eksamenssemesteret, og oplægget skal afleveres på en af rektor fastsat dato. Det korte skriftlige oplæg danner<br />
grundlag for mundtlig præsentation og diskussion ved eksamen.<br />
F. Deltagelsesbestemmelser og afløsning<br />
Følgende elementer skal være godkendt forud for indstilling til eksamen:<br />
• 2 studieprodukter som beskrevet under pkt. A<br />
• Kort skriftligt oplæg om selvstuderet emne<br />
• Fonetik kan afløses gennem deltagelse i et kursus af 8 timers varighed.<br />
77
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
G. Eksamen<br />
Eksamen består af en skriftlig og en mundtlig prøve.<br />
Skriftlig prøve<br />
Den skriftlige prøve stilles af Undervisningsministeriet. Den studerende prøves i tekstforståelse og skriftlig<br />
sprogfærdighed ved en opgave stillet med udgangspunkt i et tekstmateriale der udleveres 24 timer før den<br />
egentlige eksamen. Til løsning af opgaven gives der 6 timer.<br />
Der må medbringes noter og hjælpemidler efter eget valg, men ingen form for ekstern kontakt er tilladt.<br />
Mundtlig prøve<br />
Grundlaget er redegørelsen for eksamensgrundlaget samt den korte skriftlige opgave om selvvalgt emne.<br />
Prøven består af to dele:<br />
• En mundtlig præsentation af det selvvalgte emne. Denne del gennemføres på tysk. Det korte skriftlige oplæg<br />
indgår ikke i bedømmelsesgrundlaget.<br />
• Et lodtrukket spørgsmål inden for CKF’s sprog og sprogbrug med udgangspunkt i en elevstil. Denne del<br />
gennemføres på dansk.<br />
Varighed: ca. 45 min.<br />
Forberedelsestid: ca. 45 min.<br />
Hjælpemidler: Der må medbringes noter og hjælpemidler efter eget valg, men ingen form for ekstern kontakt er<br />
tilladt.<br />
Eksamen er individuel.<br />
Der gives to karakterer, en for den skriftlige prøve og en for den mundtlige.<br />
78
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Kursus med henblik på undervisning af børn i de første år i skolen<br />
Målet er, at den studerende på baggrund af sin viden fra de pædagogiske fag og liniefagene tilegner sig særlige<br />
forudsætninger for at varetage lærerens opgaver i de første år i skolen.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
1. Mindre børns vilkår og udvikling, leg og læring samt personlighedsdannelse.<br />
2. Praktiske og æstetiske læreprocessers betydning for børns udvikling<br />
3. Om børns sprog og begrebsdannelse ved skolestarten, herunder betydningen af opvækst under forskellige<br />
kulturelle og sproglige betingelser.<br />
4. Læseprocesser og læseindlæring.<br />
5. Skolestarten, differentiering af undervisningen samt fag- og lærersamarbejde.<br />
6. Lærerens og skolens samarbejde med hjemmet, og samarbejde mellem lærere, børnehaveklasseledere og<br />
skolefritidsordningens personale om samordning af indsatsen i skolestarten.<br />
Seminariet har fastlagt kursets indhold således:<br />
Kurset er en integreret del af projektforløbet ”Lærer i folkeskolen” på første årgang.<br />
A. Organisering og tilrettelæggelse af skolestarten<br />
Der arbejdes herunder med:<br />
• Daginstitutionens indhold og arbejdsmåder med de ældste børn<br />
• Børnehaveklassens indhold og form<br />
• Samordning af børns skolestart<br />
• Pædagogers og læreres opgaver og ansvarsområder i og omkring skolestarten<br />
B. De 5-9 åriges udvikling og forudsætninger<br />
ved skolestarten<br />
Der arbejdes herunder med<br />
• Sprog og begrebsdannelse under forskellige kulturelle og sproglige betingelser<br />
• Leg og læring<br />
• Praktiske og æstetiske læringsformer<br />
C. Begynderundervisningens mål, indhold,<br />
metoder og materialer<br />
Der arbejdes herunder med<br />
• Læsning, læseindlæring og læseundervisning.<br />
• Matematisk begrebsdannelse og matematikundervisning.<br />
• Praktisk og skabende virksomhed.<br />
• Analyse og valg af undervisningsmaterialer til brug i begynderundervisningen.<br />
• Fremstilling af egne undervisningsmaterialer - herunder brug af IKT<br />
• Undervisningsdifferentiering i begynderundervisningen.<br />
• Undervisningsformer i de yngste klasser.<br />
• Fagsamarbejde i de første år i skolen.<br />
• Evalueringens funktion, indhold og form.<br />
• Samvær i klassen, disciplin samt konflikter og konfliktløsning.<br />
D. Særlige opgaver vedrørende yngre børn, som har problemer i skolesammenhænge<br />
Der arbejdes herunder med<br />
• Pædagogiske og faglige forhold vedrørende elever med særlige undervisningsbehov.<br />
• De socialpædagogisk betonede opgaver og lærerens rolle ved løsning af disse.<br />
E. Samarbejdsopgaver i forbindelse med varetagelse af undervisning i de første skoleår<br />
Der arbejdes herunder med<br />
• Samarbejdet mellem de læreruddannede og de pædagoguddannede kollegaer.<br />
• Samarbejdet med forældrene.<br />
79
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
• Samarbejde i lærerteams.<br />
Godkendelse af kursusforløb er betinget af fremmøde til kurset.<br />
80
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Kursus med henblik på undervisning af børn med særlige behov<br />
Målet er, at den studerende på baggrund af sin viden fra de pædagogiske fag og liniefagene tilegner sig særlige<br />
forudsætninger for at varetage undervisning og andre pædagogiske aktiviteter, der imødekommer de særlige<br />
behov, børn kan have eller kan erhverve, og at forebygge og afhjælpe vanskeligheder, som udspringer af disse<br />
behov.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
1. Normer og normdannelse.<br />
2. Kulturelle og sociale forholds betydning for børns udvikling, herunder opvækst under forskellige kulturelle og<br />
sproglige betingelser.<br />
3. Betydningen af problemer i forbindelse med børns fysiske, intellektuelle og emotionelle og sproglige udvikling.<br />
4. Læringsmuligheder og -problemer i skolen og disses sammenhæng med barnets livsforhold.<br />
5. Anvendelse af varierede undervisnings- og arbejdsformer og andre former for<br />
undervisningsdifferentiering, specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand.<br />
5. Lærerens samarbejde med elever, forældre, kolleger, ledelse samt pædagogisk-psykologisk rådgivning og<br />
myndigheder uden for skolen.<br />
Seminariet har fastlagt kursets indhold således<br />
Der arbejdes ud fra følgende fire indholdsdimensioner:<br />
A. En normativ dimension<br />
Den studerende skal have viden om og kunne vurdere samfundets holdning til elever hvis udvikling kræver særlig<br />
hensyntagen og støtte. Desuden om normers opståen og betydning for elevens selvforståelse og<br />
kompetenceudvikling.<br />
B. En kulturel, social og udviklingspsykologisk dimension<br />
Den studerende skal have viden om hvordan livsvilkår og kulturelle forskelle påvirker børns udviklings og<br />
læringsparathed. Den studerende skal have forståelse for sammenhængen mellem emotionelle, sproglige,<br />
intellektuelle og fysiske problemer og deres betydning for barnets udvikling.<br />
C. En læringsdimension<br />
Den studerende skal have indsigt i sammenhængen mellem undervisning og specifikke læringsvanskeligheder<br />
og erhverve sig forudsætninger for at arbejde med undervisningsdifferentiering i relation til børn med særlige<br />
behov. Den studerende skal have kendskab til pædagogisk-psykologisk diagnosticering.<br />
Den studerende skal endvidere have kendskab til folkeskolens specialundervisning og anden socialpædagogisk<br />
indsats.<br />
D. En samarbejds- og kommunikationsdimension<br />
Den studerende skal erhverve sig forudsætninger for at samarbejde med elever, forældre og skolens interne og<br />
eksterne samarbejdspartnere, således at arbejdet med vanskeligt stillede børn sker i et helhedsorienteret<br />
perspektiv. Den studerende skal have mulighed for at arbejde oplevelsesorienteret med samtalesituationer, med<br />
egne erkendte og ikke-erkendte reaktionsmåder og med forskellige problemløsningsstrategier.<br />
Godkendelse af kursusforløb er betinget af fremmøde til kurset.<br />
81
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Kursus i det praktisk-musiske fagområde<br />
Målet er, at den studerende gennem eksempler fra et eller flere af de praktisk-musiske fag:<br />
Tilegner sig erfaring med og viden om det praktiske og musiske som læringsdimension.<br />
Opnår forståelse af praktisk og musisk virksomhed som grundlag for oplevelse, erkendelse og udvikling.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
1. Grundlæggende praktiske og udtryksmæssige færdigheder.<br />
2. Skabende virksomhed og kropslig udfoldelse.<br />
3. Relationer mellem viden og sansebaserede indtryk.<br />
4. Tværgående emner og problemstillinger.<br />
5. Anvendelse af nonverbale udtryksformer med sigte på undervisning.<br />
Seminariet har fastlagt kursets indhold således:<br />
A. Fase 1: Øvelse<br />
På kurset skal den studerende tilegne sig færdigheder indenfor et praksisområde der hører hjemme under et eller<br />
flere af følgende fag: billedkunst, håndarbejde, idræt og musik .<br />
Refleksion<br />
Den studerende skal som en del af sine forsøg på bemestring af den pågældende praksis reflektere over<br />
læreprocesserne indenfor det praktisk musiske område.<br />
B. Fase 2. Projekt: Menneske og Rum<br />
Den studerende skal formulere et lille afgrænset projekt indenfor ét af praksisområderne. Alle projekter skal<br />
belyse forholdet mellem menneske og rum.<br />
Projektet skal bygge på et samarbejde mellem flere praksisområder.<br />
C. Afsluttende præsentation<br />
Den studerende udarbejder et notat på én side om projektets idé og om kernepunkterne i sit arbejde.<br />
Hver studerende skal give en mundtlig redegørelse for ide, midler, proces og perspektiver som grundlag for<br />
feedback fra kursets øvrige deltagere.<br />
Godkendelse af kursusforløb er betinget af fremmøde til kurset.<br />
82
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Kursus i skrivning og retorik for studerende, der vælger matematik, men<br />
ikke dansk<br />
Præambel<br />
Kernen i kurset er udvikling af almene professionsrettede kompetencer inden for skrivning og retorik, som<br />
grundlag for al lærervirksomhed.<br />
Skrivning<br />
Målet er<br />
1) at den studerende tilegner sig basale skrivefærdigheder og kan anvende disse i den daglige kommunikation<br />
og undervisning samt<br />
2) at den studerende bliver i stand til at vejlede børn i skrivning og medvirke i tværfaglige forløb i folkeskolen, hvor<br />
skrivning indgår.<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
De studerende skal tilegne sig viden om<br />
1) skriftens kulturhistorie,<br />
2) håndskrift og håndskrivningsprocessen, herunder skrivevanskeligheder, og<br />
3) ergonomiske forhold ved håndskrivning og computerskrivning.<br />
De studerende skal tilegne sig professionsrettede færdigheder i<br />
1) at skrive de basale håndskriftformer, herunder tal og tegn,<br />
2) at udarbejde hensigtsmæssigt lay-out i håndskrevne såvel som computerskrevne tekster og<br />
3) at kunne analysere og vurdere børneskrift og vejlede barnet i hensigtsmæssig håndskrivning og<br />
computerskrivning.<br />
Retorik<br />
Målet er<br />
1) at den studerende opnår viden om retorik og færdighed i mundtlig formidling, og<br />
2) tilegner sig forudsætninger for at vurdere børns talesprog.<br />
De centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
De studerende skal tilegne sig viden om<br />
1) retorikkens og mundtlighedens genrer og argumentationsanalyse,<br />
2) samspillet mellem tale og kropssprog,<br />
3) stemme og stemmevanskeligheder samt<br />
4) børns sproglige og talemæssige dysfunktioner.<br />
De studerende skal tilegne sig professionsrettede færdigheder i<br />
1) at læse op og fortælle i en tolkende og stilrigtig fremførelse,<br />
2) at fremlægge mundtlige oplæg og<br />
3) at observere børns talesprog med henblik på visitering.<br />
Seminariet har fastlagt kursets indhold således:<br />
A. Skrivning<br />
Der arbejdes med<br />
• Skrivningens teori: vejledningsfunktionen.<br />
• Grundlæggende viden om håndskrivningsprocessen og ergonomiske vilkår under skrivning.<br />
• Skrivningens praksis: færdighed i at skrive forskellige typer skrift og i at skrive på computer.<br />
B. Retorik<br />
Der arbejdes med:<br />
• Talesprogets karakteristika og mundtlighedens genrer, herunder fortælling, genfortælling, mundtlig<br />
formidling, argumentation og oplæsning.<br />
• Øvelser i stemmebrug og orientering om stemmeorganernes opbygning og funktion samt sproglige og<br />
talemæssige dysfunktioner.<br />
83
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Udstedelse af kursusbevis er betinget af fremmøde til kurset.<br />
84
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Kursus i informationssøgning<br />
Kurset i informationssøgning har til formål at styrke den studerendes informationskompetence og derved gøre<br />
den studerende til en selvhjulpen bruger af biblioteker og Internettet.<br />
Vægten lægges på de søgeteknikker, der er en forudsætning for at den studerende bliver i stand til selvstændigt<br />
at indsamle og udvælge information.<br />
Kurset afholdes i forbindelse med projektet ”Undervisningspraksis i folkeskolen” på 1. årgang. Der er mødepligt til<br />
kurset.<br />
Undervisning består af en teori- og en praksisdel.<br />
I teoridelen undervises i:<br />
• generelle søgeteknik<br />
• søgning i materialerne på Biblioteket, <strong>Blaagaard</strong> Seminarium<br />
• søgning materialer på offentlige biblioteker<br />
• søgning på Internettet<br />
• informationssøgning som en del af en projektopgave<br />
• litteraturlister<br />
• litteraturhenvisninger<br />
I praksisdelen søger den studerende efter materialer i:<br />
• kataloger, som <strong>Blaagaard</strong>-basen og Bibliotek.dk<br />
• fuldteksdatabaser, primært Infomedia.<br />
Varighed:<br />
3-4 lektioner<br />
85
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Svømmelæreruddannelse<br />
Placering og omfang:<br />
Kurset placeres i forbindelse med liniefagsforløbet i idræt og tilbydes kun til disse studerende.<br />
Kurset har et omfang på 0,1 studenterårsværk, svarende til 6 point i Europlan Kredit Transfer system (ECTSpoint).<br />
Praktik<br />
Praktikken gennemføres som en integreret del af studieforløbet.<br />
Mål:<br />
Målet er, at den studerende<br />
• Selvstændigt og i et forpligtende samarbejde kan planlægge, gennemføre og evaluere svømmeundervisning.<br />
• Kan reflektere over og begrunde egen undervisning fagligt og pædagogisk.<br />
Indhold:<br />
• Planlægning, tilrettelæggelse og gennemførelse af svømmeundervisning i et sammenhængende fagligt forløb<br />
på baggrund af centrale og lokale bestemmelser.<br />
• Differentiere undervisnings- og læringsformer ud fra elevforudsætninger, mål og fysiske rammer.<br />
• Skriftlig og mundtlig kommunikation af egne lærererfaringer.<br />
• Kendskab til regler, forskrifter og faremomenter i forbindelse med svømmeundervisning.<br />
Tilrettelæggelse:<br />
Svømmeholdets lærer organiserer og står for gennemførelsen af praktikken i svømmehallen. Praktikken<br />
gennemføres med børneklasser så vidt muligt fra Enghavegård Skole.<br />
Bedømmelse:<br />
Den studerendes undervisningsfærdighed bedømmes af læreren på grundlag af arbejdet i børneundervisningen<br />
og en i forbindelse hermed udarbejdet skriftlig opgave.<br />
Meritoverførsel (§ 3 stk. 2)<br />
Rektor kan fritage en studerende for dele af uddannelsen, når det dokumenteres, at den studerende gennem<br />
uddannelse eller på anden måde har opnået tilsvarende kvalifikationer.<br />
Deltagelsespligt (§ 3 stk. 3)<br />
Deltagelsespligten opfyldes som mødepligt, og fravær må i såvel praktikken som i den øvrige undervisning ikke<br />
overstige 20%.<br />
Omfanget af uddannelsens studieområder (§ 4)<br />
I svømmelæreruddannelsen på <strong>Blaagaard</strong> Seminarium anvendes ca. 25 % af lektionstallet til børneundervisning.<br />
De resterende 75% fordeles på de 4 studieområder jf. § 4 på følgende måde:<br />
§ 4, stk. 1 Basis med 20%<br />
§ 4, stk. 2 Svømmearter med 30%<br />
§ 4, stk. 3 Teori med 10%<br />
§ 4, stk. 4 Sikkerhed med 15%<br />
Der afholdes intern prøve i praktiske færdigheder.<br />
Prøven, der normalt aflægges inden for ét semester, bedømmes af læreren.<br />
Den skriftlige opgave (§ 5 stk. 1)<br />
Den skriftlige opgave skal:<br />
• være fagligt, idrætsdidaktisk og –pædagogisk begrundet<br />
• indeholde dagbog/logbog for alle børnepraktiktimer<br />
• indeholde refleksioner over den samlede undervisningsperiode<br />
Opgaven udarbejdes i undervisningsgrupperne og må være på 10-15 A4-sider incl. dagbog/logbog.<br />
Opgaven afleveres til en af svømmeholdets lærer fastsat tid. Den bedømmes af en intern censor med<br />
bedømmelsen bestået/ikke bestået og medgår ved den samlede bedømmelse af den studerendes<br />
undervisningsfærdighed.<br />
Der udstedes bevis for gennemført uddannelse.<br />
86
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Bacheloropgave<br />
Den studerende udarbejder i tilknytning til et af sine linjefag en større selvstændig faglig-pædagogisk opgave i et<br />
selvvalgt emne – bacheloropgaven.<br />
Emnet for opgaven skal være relevant for uddannelsens formål og sigte mod lærernes arbejde. Ved besvarelsen<br />
af opgaven skal den studerende demonstrere evne til at kunne anvende faglig og pædagogisk viden under brug<br />
af akademisk arbejdsmåde og videnskabelig metode.<br />
Seminariet har fastlagt indholdet således:<br />
Skolefaglighed i samspillet mellem det valgte liniefag og de pædagogiske fag.<br />
Inden udgangen af 7. semester anmoder den studerende om to vejledere. Vejlederne skal vælges således at de<br />
repræsenterer den pædagogiske faggruppe og det valgte liniefags faggruppe.<br />
Godkendelse af emne og problemformulering<br />
Emne samt problemformulering skal godkendes af begge vejledere på en af Rektor fastsat dato.<br />
Krav til opgaven<br />
Den studerende skal arbejde ud fra selvvalgt videnskabelig metode, og gennem opgaven demonstrere<br />
færdighed i at indsamle, udvælge, analysere, systematisere, og formidle viden, og færdighed i at drage<br />
handlingsrettede konklusioner. Opgavens omfang skal være 20-30 sider.<br />
Bedømmelsen<br />
Den større selvstændige opgave, bacheloropgaven, bedømmes ved en individuel mundtlig prøve af en af<br />
lærerne i liniefaget, af en af lærerne i de pædagogiske fag og af en eller flere ministerielt beskikkede censorer.<br />
Der gives en samlet karakter for opgaven og den mundtlige præstation ved prøven.<br />
Som grundlag for bedømmelsen af opgaven indgår en vurdering af både det faglige indhold og den skriftlige<br />
fremstilling.<br />
Prøvens varighed: 45 min<br />
87
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
Eksamensbestemmelser<br />
1.1 Indledning<br />
1.1.1 For at sikre ensartethed og retssikkerhed ved afholdelse af lærereksamen har Lærerseminariernes<br />
Rektorforsamling udarbejdet fælles retningslinier. Disse fælles retningslinier er indholdet i<br />
nedenstående bestemmelser og regler.<br />
1.2 Regelgrundlag:<br />
1.2.1. Lærereksamen afholdes i overensstemmelse med beskrivelsen i “ Bekendtgørelse om<br />
uddannelsen til professionsbachelor som lærer i folkeskolen” af 12. marts 2007<br />
(‘uddannelsesbekendtgørelsen’). Eksamen og prøver er beskrevet i kap. 6, § 44-51.<br />
<strong>Læreruddannelsen</strong> er desuden omfattet af ”Bekendtgørelse nr. 356 om prøver og eksamen i<br />
erhvervsrettede uddannelser” af 19. maj 2005 (‘eksamensbekendtgørelsen’).<br />
Endvidere gælder “ Bekendtgørelse om karakterskala og anden bedømmelse” af 20. marts<br />
2007 (‘karakterbekendtgørelsen’).<br />
Regler vedrørende censorernes virksomhed er fastsat i ‘eksamensbekendtgørelsen’ kap. 6.<br />
1.3 Eksamensterminer<br />
1.3.1 Skriftlige prøver afholdes i slutningen af maj og begyndelsen af juni. Tidspunkterne fastsættes<br />
af Undervisningsministeriet.<br />
1.3.2 De mundtlige prøver med ekstern censur afholdes i perioden 15. maj til 30. juni og i januar<br />
måned.<br />
Prøver for enkelte studerende kan afholdes udenfor den normale eksamenstermin.<br />
1.3.3 Omprøver kan afholdes i august og januar, jf. pkt. 1.5.5<br />
1.4 Indstilling og framelding til prøver<br />
1.4.1 En studerendes tilmelding til et semester er ensbetydende med indstilling til eksamen i de fag,<br />
hvori der i henhold til studieordningen afholdes prøve ved semesterets slutning.<br />
1.4.2 Den studerendes indstillingsfrist er identisk med frameldingsfrist til prøven, og tæller som ét ud<br />
af de tre mulige prøveforsøg, uanset om den studerende går til prøve eller ej. Seminariet kan<br />
dog dispensere herfra, når der foreligger usædvanlige forhold (Eks.bek. § 5 stk. 3).<br />
1.4.3 Inden udgangen af 2. semester efter studiestart skal den studerende, for at gå videre i studiet,<br />
deltage i prøve i de fag, som afsluttes efter 2. Semester. Disse fag skal være bestået senest<br />
ved udgangen af 4. semester.<br />
1.5 Genindstilling til prøver<br />
1.5.1 Hvis en studerende efter indstilling ikke har gennemført prøven i et fag, skal den studerende<br />
genindstille sig til prøve i faget.<br />
1.5.2 Hvis en studerende ved en prøve i et fag ikke har opnået mindst karakteren 02 eller<br />
bedømmelsen bestået skal den studerende genindstille sig til prøve i faget.<br />
1.5.3 Den studerende kan højst indstille sig tre gange til en prøve. Dispensation til en 4. og 5.<br />
indstilling kan kun gives, hvis rektor finder det begrundet usædvanlige forhold (Eks.bek. § 6 stk.<br />
4).<br />
1.5.4 Genindstilling skal normalt ske i den næste eksamenstermin.<br />
1.5.5 Den studerende har dog ret til at genindstille sig til en omprøve i august måned i følgende<br />
tilfælde:<br />
1) hvis den studerende efter 1. studieår ikke har opnået mindst karakteren 02 eller<br />
bedømmelsen bestået i en eller flere af de prøver, hvori undervisningen afsluttes inden<br />
88
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
udgangen af 2. semester.<br />
2) hvis den studerende kun mangler at bestå en enkelt prøve for at afslutte uddannelsen.<br />
1.5.6 Prøverne i henhold til pkt. 1.4.3 skal være bestået inden udgangen af 4. semester efter<br />
studiestart, for at den studerende kan fortsætte uddannelsen.<br />
1.6 Sygeeksamen<br />
1.6.1 For en studerende, der ikke har været i stand til at deltage i en planlagt prøve på grund af<br />
sygdom eller graviditet, afholdes der sygeeksamen.<br />
1.6.2 Sygdom/graviditet skal dokumenteres ved lægeattest, som skal være afleveret på studiekontoret<br />
inden prøvens påbegyndelse eller umiddelbart derefter. I så fald annulleres den<br />
pågældende eksamensindstilling. Udgifterne til lægeattest afholdes af den studerende.<br />
1.6.3 Sygeeksamen afholdes normalt i august, men kan afholdes i samme eksamenstermin, hvis det<br />
er praktisk muligt, jf. eksamensbekendtgørelsen § 7 stk. 1.<br />
1.7 Deltagelse i prøver<br />
1.7.1 I fag, hvor det af studieordningen fremgår, at den mundtlige prøve eller dele deraf tager<br />
udgangspunkt i skriftlige opgaver, skriftlige oplæg eller lignende, er deltagelse i prøven betinget<br />
af, at den studerende har afleveret sådanne på et tidspunkt, der nærmere fastsættes i<br />
studieordningen.<br />
1.8 Prøveformer<br />
1.8.1 Centralt stillede skriftlige prøver følger bestemmelser og procedurer angivet af Undervisningsministeriet.<br />
1.8.2 Mundtlig prøve med baggrund i materiale – kaldet opgaver - følger bestemmelser fastlagt i<br />
seminariets studieordning inden for følgende rammer:<br />
Opgaver, der danner baggrund for eksamen, må højst have et omfang på 5 sider á 2600 anslag.<br />
Opgaverne kan være produceret ved afslutningen af undervisningen med sigte på eksamen eller i<br />
løbet af undervisningen i faget.<br />
Der skal i henhold til bestemmelser eksamensbekendtgørelsen indgå lodtrækning, hvor den enkelte<br />
studerende skal trække lod mellem mindst 4 opgaver. Hvis opgaverne er tilvejebragt i løbet af<br />
undervisningen, skal der i forbindelse med eksamen trækkes lod mellem disse. Hvis opgaverne<br />
udarbejdes ved afslutningen af undervisningen med sigte på prøven, skal der som led i prøven for<br />
den enkelte studerende trækkes lod mellem mindst 4 opgaver.<br />
Det skal fremgå af prøvebestemmelserne i det enkelte fag, hvorledes opgaven indgår i<br />
bedømmelsen.<br />
1.8.3 Det skal af studieordningens prøvebestemmelser i det enkelte fag fremgå, hvordan de temaer, der<br />
danner baggrund for prøven, og den studerendes behandling af dem, kan danne udgangspunkt for en<br />
prøve, hvor eksaminator og censor kan inddrage alle det pågældende fags kompetencemål og<br />
centrale kundskabs- og færdighedsområder, jf. bekendtgørelsens § 49, stk. 1.<br />
1.8.4 Efter seminariets nærmere bestemmelser udarbejder ved afslutningen af undervisningen det enkelte<br />
fags underviser(e) en oversigt over anvendt litteratur og andet undervisningsmateriale. Oversigten er<br />
dels en dokumentation i forhold til seminariets kvalitetssikring af uddannelsen dels en nyttig<br />
information til censor om det materiale, som har været inddraget i behandlingen af fagets CKFbestemmelser.<br />
1.8.5 Ved fag, hvor prøven er en kombination af en praktisk og en mundtlig prøve fastlægger seminariet<br />
administrativt, hvorledes den praktiske del af prøven tilrettelægges.<br />
89
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
1.8.6 Ved afslutningen af fællesforløbet i de obligatoriske linjefag og ved afslutningen af førstedelen af<br />
linjefagene engelsk, historie og idræt tilrettelægger seminariet en intern mundtlig eller skriftlig<br />
individuel delprøve, hvor den studerende får bedømmelsen Bestået eller Ikke-bestået.<br />
1.9 Prøver på grundlag af et gruppeprodukt<br />
1.9.1 I henhold til eksamensbekendtgørelsens § 10 stk. 2 tilrettelægges prøverne som individuelle<br />
prøver, medmindre der foreligger en speciel tilladelse fra Undervisningsministeriet.<br />
1.9.2 Med henvisning til eksamensbekendtgørelsens § 13 kan den studerende ved en individuel<br />
prøve eksamineres på grundlag af et gruppefremstillet produkt, medmindre produktet indgår i<br />
bedømmelsesgrundlaget. De øvrige medlemmer af gruppen må ikke være til stede i<br />
eksamenslokalet, før de selv er blevet eksamineret.<br />
1.9.3 Gruppeprodukter kan udarbejdes i grupper på max. 3 studerende, med mindre andet er anført i<br />
fagets studieordning.<br />
1.10 Sameksamen<br />
1.10.1 I henhold til uddannelsesbekendtgørelsens § 49, stk. 4 kan sameksamen mellem to fag<br />
afholdes på grundlag af et integreret studieforløb, idet bedømmelsen foretages for hvert fag for<br />
sig.<br />
1.10.2 Betingelser og frister for godkendelse af emner og aflevering af arbejdsresultat fremgår af<br />
studieordningen.<br />
1.10.3 Ansøgning om sameksamen skal med indstilling fra de pågældende lærere foreligge til rektors<br />
godkendelse senest samtidig med den studerendes tilmelding til eksamen.<br />
1.10.4 Ved en sameksamen mellem to fag skal prøven gennemføres på en sådan måde, at der kan<br />
ske en bedømmelse af den studerende i begge fag.<br />
1.11 Bacheloropgaven.<br />
1.11.1 Bacheloropgaven bedømmes ved en individuel mundtlig prøve af en ministerielt beskikket<br />
censor og efter seminariets nærmere bestemmelse af én eller begge den studerendes<br />
vejledere. Ved bedømmelsen skal der ud over det faglige indhold også lægges vægt på<br />
eksaminandens formulerings- og staveevne, jævnfør eksamensbekendtgørelsen § 37 stk. 2.<br />
Der gives en samlet karakter for opgaven (inkl. formulerings- og staveevne) og den mundtlige<br />
præstation ved prøven.<br />
1.11.2. Bacheloropgaven har et omfang på mindst 25 og højst 35 sider.<br />
En side defineres som en normalside á 2600 anslag. Eventuelle bilag herudover må højst<br />
udgøre 10 normalsider.<br />
En opgave, der går ud over de anførte sidetal kan afvises – jævnfør<br />
uddannelsesbekendtgørelsens § 10, stk. 4.<br />
1.12 Censorer<br />
1.12.1 Censorformandskabet fordeler efter samråd med institutionerne opgaverne til censur blandt<br />
censorerne i censorkorpset og i overensstemmelse med aftalen mellem Censorformandskabet<br />
og Lærerseminariernes Rektorforsamling.<br />
1.12.2 Seminariet sender det materiale, som er valgt ved lodtrækning, eller som der skal trækkes lod<br />
imellem til censor.<br />
1.12.3 Eventuelle forhandlinger om materiale, der skal trækkes lod imellem, foregår direkte mellem<br />
censor og eksaminator.<br />
1.12.4 Aftale om tidspunktet for første eksamination træffes mellem censor og seminariet.<br />
90
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
1.12.5 For censors medvirken ved prøverne gælder bestemmelserne i censorbekendtgørelsen og<br />
eksamensbekendtgørelsen.<br />
1.12.6 For beskikkede censorer, som aflønnes efter censorcirkulæret, opgøres antallet af censortimer efter<br />
nedenstående oversigter (pkt. 1.13.2).<br />
1.12.7 For beskikkede censorer, for hvem censur indgår i deres arbejdstidsopgørelse på<br />
hjemseminariet, indregnes censur således, at arbejdstiden ved eksamensbordet ved mundtlig eksamen opgøres<br />
som antallet af censortimer efter nedenstående bestemmelser (pkt. 1.13.2) multipliceret med 2,15, medens<br />
øvrige censortimer og rejsetid indgår i arbejdstiden i forholdet 1 = 1.<br />
1.13 Eksaminations- og bedømmelsestider<br />
1.13.1 Skriftlige prøver:<br />
Centralt stillede eksterne prøver: Varigheden fastsættes af Undervisningsministeriet, jf.<br />
uddannelsesbekendtgørelsens § 15, stk. 2.<br />
Interne prøver: Varighed fastsættes lokalt.<br />
1.13.2<br />
Mundtlige og praktiske prøver:<br />
Obl. linjefag fællesforløb: En intern mundtlig prøve varer 30 minutter.<br />
Linjefag 1,2 årsværk, 1. del.: En intern mundtlig prøve varer 30 minutter.<br />
Linjefag – eksterne prøver: Prøven varer 45 minutter.<br />
Bacheloropgaven: Prøven varer 45 minutter.<br />
Fællesfag: Prøven varer 30 minutter.<br />
Den angivne tid pr. eksaminand omfatter også tid til votering.<br />
I enkelte linjefag kan der indgå en praktisk prøve, der kræver en speciel organisering efter<br />
godkendelse af rektor.<br />
1.13.3 Til bedømmelse af besvarelserne i de skriftlige prøver ved den afsluttende prøve i dansk,<br />
matematik, engelsk, tysk og fransk gives der 60 min.<br />
1.13.4 Til at læse bacheloropgaven gives der 60 min. pr. opgave.<br />
1.13.5 I fagene musik og idræt hvor der er mulighed for gruppeeksamen i den praktiske del af<br />
eksaminationen er eksaminationstiden som følger:<br />
1 studerende 2 studerende 3 studerende 3 studerende<br />
Praksisdel 15 min. 30 min. 45 min. 60 min.<br />
Teoridel/<br />
individuel del<br />
30 min. 30 min. pr.<br />
studerende<br />
30 min. pr.<br />
studerende<br />
30 min. pr.<br />
studerende<br />
1.14 Afholdelse af eksamen<br />
1.14.1 Rektor forestår prøvernes afholdelse i overensstemmelse med reglerne i de relevante bekendtgørelser<br />
og tilsvarende overordnede bestemmelser.<br />
1.14.2 Rektor sørger for, at de studerende forud for hver eksamenstermin får mulighed for at gøre sig<br />
bekendt med seminariets bestemmelser for prøvernes afholdelse.<br />
1.14.3 I god tid før prøven gives de studerende orientering om prøvebestemmelser m.v.<br />
(eksamensbekendtgørelsens § 4). Det er de studerendes eget ansvar at gøre sig bekendt med disse<br />
bestemmelser.<br />
2 Afløsning<br />
91
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
2.1 I henhold til fagbeskrivelserne (se den faglige del af studieordningen) kan der i de enkelte fag<br />
udarbejdes afløsningsopgaver (skriftlige eller praktiske) for dele af fagets indhold. Endvidere kan dele<br />
af et fag afløses ved obligatorisk deltagelse i bestemte laboratorieøvelser o. lign. Afløsning kræver<br />
faglærerens godkendelse.<br />
2.2 Hvis indhold og arbejdsformer i øvrigt begrunder det, kan elementer/emner i fagene afløses ved<br />
deltagelse i undervisningen. Ansøgning herom stiles i hvert enkelt tilfælde til rektor.<br />
2.3 Afløsning kan højst omfatte 15 % af et fag.<br />
3 Klager<br />
3.1 Klagerreglerne vedr. eksterne prøver er beskrevet i eksamensbekendtgørelsen kap. 10 og 11, § 44 –<br />
55.<br />
3.2 Klagereglerne vedrørende praktikbedømmelse er beskrevet i bekendtgørelsen om udddannelse til<br />
professsionsbachelor som lærer i § 64, stk. 2.<br />
4 Lydoptagelser af egen mundtlig prøve<br />
4.1 Af bekendtgørelse nr. 356 af 19/05/2005 § 13, stk. 5 fremgår det, at den studerende har ret til at ”<br />
foretage lydoptagelse af sin egen mundtlige prøve”.<br />
4.2 Denne lydoptagelse er til privat brug og må af hensyn til de øvrige deltagere i eksaminationen ikke<br />
offentliggøres. Den studerende foretager lydoptagelsen på eget udstyr og er selv ansvarlig for, at<br />
udstyret fungerer, og at optagelsen kan foregå på en måde, så den ikke virker forstyrrende på<br />
eksamensforløbet, og ikke forhindrer, at prøven kan starte rettidigt.<br />
5 Anvendelse af EDB ved skriftlige prøver.<br />
5.1 Anvendelse af EDB ved skriftlige prøver er tilladt. En eventuel restriktion i forhold hertil vil blive<br />
meddelt ved opslag fra seminariet med et varsel inden den skriftlige prøve på mindst én uge.<br />
5.2 Alle programmer, opslagsværker, data mv. er tilladte på maskinerne medmindre eventuelle<br />
restriktioner er meddelt ved opslag fra seminariet med et varsel inden den skriftlige prøve på mindst<br />
én uge.<br />
5.3. Det er under prøvens afvikling ikke tilladt at kommunikere elektronisk i og uden for eksamenslokalet.<br />
Overtrædelser heraf behandles efter bestemmelserne i henhold til § 19 i Bek. nr. 356 af 19. maj 2005<br />
om prøver og eksamen i erhvervsrettede uddannelser.<br />
5.4 Den studerendes navn, studienummer, fag og <strong>seminarium</strong> skal påføres hvert ark i den skriftlige<br />
besvarelse, der i øvrigt skal være forsynet med sidenummer.<br />
5.5 Seminariet påtager sig intet ansvar for tekniske fejl, strømsvigt o.l. I tilfælde af afbrud i den skriftlige<br />
prøve som følge heraf kan der ikke ske forlængelse af prøvetiden, og den studerende må være<br />
indstillet på at fortsætte besvarelsen ved at skrive i hånden.<br />
5.6 Det er den studerendes eget ansvar under afviklingen af prøven at foretage de nødvendige<br />
sikkerhedsmæssige lagringer af tekst, data mv.<br />
5.7 Ved brug af EDB ved skriftlige prøver skal den studerende påregne selv at stille computer, printer,<br />
92
Studieordning årgang <strong>2006</strong>. Ændret november 09<br />
skærm og tastatur til rådighed. Udstyret opstilles inden prøvens afholdelse efter nærmere forskrifter<br />
angivet i det enkelte <strong>seminarium</strong>s eksamensbestemmelser.<br />
5.8 Det enkelte <strong>seminarium</strong> udarbejder nærmere forskrifter for regelsæt og praktiske fremgangsmåder,<br />
herunder udarbejdelse af et aftalepapir og en eventuel ansøgningsprocedure, forsikringsspørgsmål<br />
angående tyveri og anden skade på udstyr, opstillingstidspunkt, udskrivningsmuligheder og –<br />
procedurer, teknisk eller EDB-kyndig assistance ved opstilling og under prøvens afvikling.<br />
5.9 Til bedømmelse ved den skriftlige prøve må den studerende til bedømmelse udelukkende aflevere<br />
resultater, der er produceret under prøven. Tekster mv. produceret under forberedelsestiden eller i<br />
løbet af uddannelsen af den studerende selv eller i samarbejde med andre skal angives som<br />
kildemateriale<br />
93