Dansk skovnatur. Vildsomme skovlandskaber i fremtidens ... - WWF
Dansk skovnatur. Vildsomme skovlandskaber i fremtidens ... - WWF
Dansk skovnatur. Vildsomme skovlandskaber i fremtidens ... - WWF
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
3.2.2.2 Mindre kommercielle løvtræer<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>skovnatur</strong> Side 44<br />
Eksotiske løvtræer og -buske er især hentet hertil som frugt-, pryd-, vildt- og læplanter.<br />
En del af dem har mange hundrede års historie og antages derfor af mange lægfolk<br />
for at være hjemmehørende. Det gælder for en del frugttræer, såsom pære, mirabel,<br />
kræge, blomme og andre, men også for eksempel hestekastanje og smukke buske<br />
som liguster, syren og guldregn. Det drejer sig her især om arter, der oprindeligt kommer<br />
fra det sydøstligt-centrale Europa.<br />
I dansk skovbrug anvender man ikke i særlig høj grad eksotiske løvtræer som kommercielle<br />
tømmertræer. Forskellige poppelarter og -hybrider er blevet plantet, ligesom<br />
gråel og rødeg, men ingen af den har opnået nævneværdig kommerciel betydning.<br />
Skovbrugets forkærlighed for eksotiske nåletræer har været så udtalt, at de fleste danske<br />
skovdyrkere opfatter "eksotisk" som synonym med "nåletræ", og "hjemmehørende"<br />
som synonym med "løvtræ". Det har blandt andet medført, at skovfyr i<br />
mange år ikke som andre hjemmehørende træarter blev favoriseret med ekstra tilskud<br />
til plantning i dansk skovbrug, trods skovfyrrens mere end 10.000-årige indfødsret.<br />
3.2.3 Skovenes artsrigdom<br />
Ville en fremtidig urskov kun baseret på lokalt naturligt hjemmehørende træarter blive<br />
artsfattig?<br />
Selvom det er en udbredt antagelse blandt fagfolk, at Europa har mere artsfattige<br />
naturlige skove end sammenlignelige områder, siger de klare tal, at det ikke er tilfældet.<br />
Vores kontinent har en nogenlunde lige så varieret træflora som andre egne med<br />
samme klima.<br />
Misforståelsen skyldes måske en afsmitning fra den vesteuropæiske skovdyrkningstradition,<br />
hvor der er lagt stor vægt på talrige eksotiske træarter, og på de talløse<br />
forskellige eksotiske træer og buske, der kan ses i parker og anlæg.<br />
For at vurdere, om Europa generelt er fattigt på træarter, må man sammenligne<br />
med andre områder med samme klima og størrelse. Dette betyder, at vi kun har Østasien<br />
og Nordamerika at se på. Fra Østasien foreligger der desværre endnu ikke tilstrækkeligt<br />
grundige botaniske oversigter til at inddrage dette område i sammenligninger.<br />
Hvordan forholder det sig så med Nordamerika?<br />
3.2.3.1 Forestillinger om det fattige Europa<br />
Man kan selv i nyere populærvidenskabelig litteratur læse, at Amerikas skove er tre<br />
gange rigere på træarter end Europas. Man kan eksempelvis finde følgende kulørte<br />
beretning 70 :<br />
"Ved at invadere nordfra fangede iskapperne og gletscherne for ca. 100.000 år siden<br />
mange store skove ved Alperne og Pyrenæerne, som blokerede for frøenes spredning<br />
til mildere egne sydpå. Frøene fra mange træer kunne ikke spire, fordi de faldt på golde<br />
bjergsider eller i områder, der allerede var tæt bevokset med mere hårdfør vegetation.<br />
Som en følge heraf findes der kun omkring 1000 træarter i nutidens Europa. ...<br />
Træbestanden i Nordamerika klarede sig meget bedre over for de fremrykkende ismasser,<br />
fordi nord-syd orienteringen af kontinentets bjergkæder tillod træernes frø at