Dansk skovnatur. Vildsomme skovlandskaber i fremtidens ... - WWF
Dansk skovnatur. Vildsomme skovlandskaber i fremtidens ... - WWF
Dansk skovnatur. Vildsomme skovlandskaber i fremtidens ... - WWF
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Dansk</strong> <strong>skovnatur</strong> Side 38<br />
Han påpeger, at i en naturlig skov etablerer eg og hassel sig stort set kun uden for de<br />
mørke skovpartier, i lysåben vegetation. Under de store planteæderes tilbagebidning<br />
af træer og buske i urskovens lysninger har skovtræer måttet etablere sig under tornede<br />
buske som slåen og tjørn, som værner de følsomme småtræer.<br />
Teorien indebærer, at den anerkendte model for gammel urørt skovs mosaik-struktur<br />
skal modificeres til også at indeholde bevoksningsfaser med lavt græs og især med<br />
tornede krat, når der findes store græssende dyr.<br />
Veras portræt af urskove er ikke en "afrikansk savanne", men skov, hvor store træer<br />
står i bredkronede grupper eller enkeltvis pakket ind i tætte krat af tornede buske og<br />
med nedbidte græspartier ind imellem. I sin enkelhed går Veras teori ud på, at et naturligt<br />
græsningstryk vil favorisere trævækst i åbent land ved at hæmme urtedækket<br />
(dette kan iagttages under både svage og de stærkeste græsningstryk), mens samme<br />
græsning vil hæmme træernes foryngelse under skyggefulde bevoksninger, således at<br />
de aldrenes træers sammenbrud vil føre tilbage til en situation med åben vegetation i<br />
en årrække 61 .<br />
Modsat mener mange vegetationsforskere, at klima og jordbund er de altafgørende<br />
faktorer for fremtoningen af klimaksskove (og anden klimaksvegetation), og at dyr på<br />
langt sigt spiller en ganske underordnet rolle i dette. Således mener klassiske botanikere<br />
ikke, at vilde dyr har haft nogen nævneværdig betydning for naturlig skovudvikling<br />
i forhistorisk tid, fordi skovene jo netop formodedes at være mørke og dermed<br />
ikke frembyde tilstrækkeligt med planteføde til storvildt. Forskningspolitisk har denne<br />
indstilling bidt sig i halen, idet man har fokuseret på at spore menneskets udnyttelsesmæssige<br />
indflydelse på naturlandskaberne i fortidens agerbrugskulturer, men<br />
ikke vilde dyrs effekt før agerbruget. Derfor findes der endnu uforholdsmæssigt få<br />
detaljerede undersøgelser fra urskovstiden.<br />
Derimod har botanikerne ikke haft problemer med at få øje på husdyrenes store<br />
betydning for skovvegetationen - en påvirkning, som begyndte for næsten 6.000 år<br />
siden og fra middelalderen og frem steg til et ekstremt niveau i 1700-tallet og bidrog<br />
til overudnyttelse og udpining af landskaberne.<br />
3.1.3.2 Pollen giver mangelfulde svar om urskovsstruktur<br />
Tendensen blandt pollenbotanikere er at tolke den store dominans af træpollen i fundne<br />
pollenprøver som udtryk for, at urskoven var tæt, skyggefuld skov, undtagen på<br />
meget "træfjendtlig" jordbund. Men man kan ikke udelukke, at der også har været<br />
artsrig overdrevsvegetation i urskoven generelt, selvom tørbundsurter kun udgør få<br />
procent af både regionale og lokale pollenprøver fra <strong>skovlandskaber</strong>. Grundene hertil<br />
er mange.<br />
Dels vil de urtepollen, der bliver repræsenteret, stort set altid være fundet i gamle<br />
søbunde eller moser og derfor oftest være fra planter tæt ved vandhullet, og det er typisk<br />
sumpplanter. Dels vil der opfanges uforholdsmæssigt lidt urtepollen i forhold til<br />
træpollen i de moser, man undersøger. Det skyldes især, at<br />
1) træer alene ved deres størrelse og blomstermængde producerer langt mere pollen<br />
end urter;<br />
2) i en vegetation, der er domineret af træer og store buske, vil tørbundsurternes pollen<br />
have meget svært ved at sprede sig hen over trækronerne, da pollenet afgives i<br />
knæhøjde, hvor vindhastigheden vil være meget lav;<br />
3) eventuelle lysåbninger i urskoven med græsdække ville antageligt blive græsset<br />
koncentreret af både større og mindre planteædere. Afbidte urter sætter færre