Dansk skovnatur. Vildsomme skovlandskaber i fremtidens ... - WWF
Dansk skovnatur. Vildsomme skovlandskaber i fremtidens ... - WWF
Dansk skovnatur. Vildsomme skovlandskaber i fremtidens ... - WWF
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
1.4.2 Naturudvikling er ekstensiv og billig<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>skovnatur</strong> Side 14<br />
I sin yderste konsekvens er omkostninger til vild <strong>skovnatur</strong> meget lave. Der skal ikke<br />
anvendes store midler til at plante træer eller fodre og passe dyr, eller til at holde vegetation<br />
i ave.<br />
Arealanskaffelse vil forventeligt være den største udgift. Og i praksis vil de mest<br />
relevante potentielle områder oftest have relativt lav arealpris. Den dyreste arealtype<br />
vil sikkert være ældre skovarealer, og selv sådanne er relativt billige - se nedenfor.<br />
I modsætning hertil er det ofte bekosteligt at fastholde et bestemt vegetationsstadium.<br />
Der bruges mange penge på at holde heder og moser fri for kratvækst. Fladvandede<br />
søer udgraves for at hindre, at de udvikler sig til moser. Ådale kanalgraves, for at<br />
de ikke bliver til aflange søer, efterhånden som at humusjorder sætter sig... Eksemplerne<br />
er uden ende.<br />
Det mest markante eksempel på "for lidt natur for pengene" er nok de store midler,<br />
der bruges på skovrejsning. Udgifterne virker paradoksale, når de sammenlignes med<br />
de små midler anvendt til at lade gamle naturskov overgå til urørthed, dvs. gå ud af<br />
skovdrift og udvikle sig frit (se Boks 1.1).<br />
Det er generelt mere end dobbelt så dyrt at rejse ny skov, som måske om 80-100 år<br />
har et stort naturindhold, som at frede gammel naturskov, der med sikkerhed er noget<br />
af vores værdifuldeste natur, så længe man ikke rydder det til fordel for nyplantning.<br />
Alligevel har man politisk hidtil kun besluttet sig for at udlægge ca. 6.000 hektar urørt<br />
gammel skov på landsplan, men for hele 400.000 hektar skovrejsning!<br />
Boks 1.1. Eksempler på omkostninger til ny skov og urørt gammel naturskov, klippet<br />
fra Skov- og Naturstyrelsens hjemmeside 12 .<br />
Skovrejsning: Gødding Skov, Egtved kommune<br />
Der er afsat midler til erhvervelse og tilplantning af ejendom på ca. 21 ha beliggende<br />
op til Gødding Skov.<br />
Ialt: 2.250.000 kr. Pris pr. hektar: 107.143 kr.<br />
Urørt naturskov: Bolderslev Skov, Aabenraa, Rødekro og Tinglev kommuner<br />
Bolderslev skov er en af de få tilbageværende naturskove i Danmark, som styrelsen<br />
har arbejdet på at beskytte gennem fredning og naturforvaltning. På baggrund af<br />
Strukturdirektoratets jordfordeling i skovområdet, har Skov- og Naturstyrelsen overtaget<br />
ca. 71 ha i skoven og ca. 12 ha udenfor projektområdet, der kan anvendes som<br />
byttejord med lodsejere i skovområdet. EU-Life Nature yder tilskud til projektet.<br />
Ialt: 4.506.100 kr. Pris pr. hektar: 54.290 kr.<br />
Bemærk, at Bolderslev Skov er én af landet bedste og dyreste naturskove. Den rummer<br />
de eneste kendte forekomster af træarterne storbladet lind og sort pil i Sønderjylland,<br />
samt en god bestand af den yderst sjældne bjergsalamander. Almindeligvis ligger<br />
omkostninger til at fritage god naturskov fra hugst på 20-35.000 kr. pr. hektar.<br />
Skovrejsning koster i gennemsnit 70.000 kr. pr. hektar 13<br />
Eksemplet Gødding Skov i Boks 1.1 er ikke det dyreste. Skovrejsningen True<br />
Skov ved Århus koster ialt 24,3 mio. kr. for 220 hektar, dvs. 110.455 kr. pr. hektar.