Berättelser om handel och sjöfart år 1889 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1889 från de förenade rikenas ...
Berättelser om handel och sjöfart år 1889 från de förenade rikenas ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Berättelser</strong> <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong> förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> konsuler.<br />
[Årg.] 1890.<br />
Digitaliserad av Statistiska centralbyrån (SCB) 2011.<br />
urn:nbn:se:scb-konsul-89<br />
INLEDNING<br />
TILL<br />
<strong>Berättelser</strong> <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> <strong>år</strong> ... utdrag ur<br />
<strong>år</strong>sberättelser <strong>från</strong> <strong>de</strong> förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> konsuler. –<br />
Stockholm : Samson & Wallin, 1878-1894.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1877-1893, <strong>år</strong>g. 1878-1894.<br />
1877-1890 (<strong>år</strong>g. 1878-1891) med titeln: <strong>Berättelser</strong> <strong>om</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> <strong>år</strong> ... <strong>från</strong> <strong>de</strong> förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong><br />
konsuler.<br />
Föregångare:<br />
Generalsammandrag öfver Rikets import <strong>och</strong> export /<br />
Generaltullstyrelsen. – Stockholm, 1820-1833.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1819-1831.<br />
C<strong>om</strong>merce-Collegii un<strong>de</strong>rdåniga berättelse <strong>om</strong> Sveriges utrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>. – Stockholm, 1829-1858.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1828-1857.<br />
Bidrag till Sveriges officiella statistik. F, Utrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>.<br />
K<strong>om</strong>merskollegii un<strong>de</strong>rdåniga berättelse för <strong>år</strong> ... – Stockholm : Ivar<br />
Hæggström, 1859-1912.<br />
Täcknings<strong>år</strong>: 1858-1910.<br />
Efterföljare:<br />
Svensk export : tidskrift för utrikes <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> / utgifven af<br />
Sveriges allmänna exportförening. – Stockholm, 1895-1995.<br />
Årg. 1 (1895)-<strong>år</strong>g. 101 (1995).<br />
Översiktspublikation:<br />
Historisk statistik för Sverige. D. 3, Utrikes<strong>han<strong>de</strong>l</strong> 1732-1970. –<br />
Örebro ; Stockholm :Statistiska centralbyrån (SCB), 1972.
BERÄTTELSER<br />
OM<br />
HANDEL OCH SJÖFART<br />
ÅR <strong>1889</strong><br />
FRÅN<br />
DE FÖRENADE RIKENAS KONSULER.<br />
År 1890.<br />
STOCKHOLM<br />
SAMSON & WALLIN
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890.
<strong>Berättelser</strong> <strong>från</strong>:<br />
Amerikas Förenta stater:<br />
INNEHÅLL:<br />
Newyork 493<br />
San Francisco 481<br />
Washington 84<br />
Belgien:<br />
Antwerpen 449<br />
Brüssel 1, 6<br />
Brasilien:<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro 609<br />
Britiska riket:<br />
Leith 469<br />
London 7, 305, 721<br />
A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> (Södra Australien) 630<br />
A<strong>de</strong>n 732<br />
Akyab 655<br />
Belize (Brit. Honduras) 734<br />
Bridgetown (Barbados) 596<br />
Calcutta 39<br />
Christchurch (Nya Zeeland) 632<br />
Georgetown (Brit. Guayana) 304<br />
Gibraltar 302<br />
Hamilton (Bermudasöarne) 731<br />
Kapsta<strong>de</strong>n 639<br />
La Valetta (Malta) 656<br />
Madras 731<br />
Melbourne (Victoria) 281<br />
Port Louis (Mauritius) 731<br />
Port of Spain (Trinidad) 734<br />
Quebec (Britiska Nordamerika) 521<br />
Rangoon (Brit. Birma) 671<br />
Singapore 703<br />
Sid.
IV<br />
S:t Jamestown (S:t Helena) 48<br />
S:t Johns (Antigua) 601<br />
Sydney (Nya Sydwales) 619<br />
Victoria (Brit. Columbia) 70<br />
Victoria (Hongkong) 626<br />
Wellington (Nya Zeeland) 732<br />
Chile:<br />
Valparaiso 597<br />
Danmark:<br />
Köpenhamn 114<br />
S:t Th<strong>om</strong>as (Danska Vestindien) 215<br />
Frankrike:<br />
Havre 542<br />
Marseille 588<br />
Nantes 35<br />
Alger 650<br />
Papeiti (Tahiti) 733<br />
Grekland:<br />
Pireus 157<br />
Guatemala:<br />
Guatemala 702<br />
Haiti:<br />
Port au Prince 629<br />
Havai:<br />
Honolulu 632<br />
Italien:<br />
Cagliari 637<br />
Genua 569<br />
Livorno 45<br />
Messina 296<br />
Neapel 668<br />
R<strong>om</strong> 47<br />
Venedig 602<br />
Japan:<br />
Yokohama 727<br />
Sid.
Kina:<br />
Shanghai 641<br />
La Platalän<strong>de</strong>rna:<br />
Buenos Ayres (Argentinska republiken) 673<br />
Montevi<strong>de</strong>o (Uruguay) 441<br />
Liberia:<br />
Monrovia 732<br />
Marocko:<br />
Tanger 439<br />
Mexiko:<br />
Veracruz 730<br />
Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna:<br />
Amsterdam 49<br />
Willemstad (Curaçao) 715<br />
Peru:<br />
Lima 83<br />
Portugal:<br />
Lissabon 217<br />
Rumänien:<br />
Galatz 631<br />
Ryska riket:<br />
Archangel 8, 705<br />
Helsingfors 161, 685<br />
O<strong>de</strong>ssa 728<br />
Riga 264, 694<br />
S:t Petersburg 148<br />
San D<strong>om</strong>ingo:<br />
San D<strong>om</strong>ingo 304<br />
Schweiz:<br />
Genève 714<br />
Siam:<br />
Bangkok 733<br />
V<br />
Sid.
VI<br />
Spanien:<br />
Barcelona 529<br />
Bilbao 97<br />
Cadiz 633<br />
Madrid 691<br />
Havana (Cuba) 714<br />
Manilla (Filippinerna) 263<br />
San Juan (Portorico) 690<br />
Turkiska riket:<br />
Kairo 605<br />
Konstantinopel 715<br />
Smyrna 735<br />
Tripoli 6<br />
Tyska riket:<br />
Bremen 446<br />
Breslau 41<br />
Danzig 158<br />
Dres<strong>de</strong>n 607<br />
Hamburg 225<br />
Hannover 42<br />
Karlsruhe 37<br />
Königsberg 71<br />
Leipzig 672<br />
Lübeck 17, 716<br />
Nürnberg 699<br />
Stettin 138, 657<br />
Stuttgart 14, 730<br />
Österrike-Ungern:<br />
Badapest 300<br />
Fiume 704<br />
Triest 728<br />
Sid.
Bergsbruk: sid. 285, 301, 620, 638, 682.<br />
B<strong>om</strong>ull <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ullsvaror: 44, 617, 648.<br />
Sakregister.<br />
Cement <strong>och</strong> kalk: 293, 666.<br />
Fisk: Sill: 25, 46, 6J, 77, 81, 122, 213, 239, 272, 292, 368, 419, 508, 580, 661,<br />
670, 719, 722, 724.<br />
Klipp- <strong>och</strong> stockfisk: 12, 46, 61, 102, 244, 263, 297, 302, 445, 464, 537, 663,<br />
567, 679, 603, 614, 635, 670, 693, 729.<br />
Öfriga slag: 12, 242, 292. 368, 414, 445, 463, 506, 511, 646, 711, 722, 724.<br />
Fiske: 37, 68, 124, 243, 480, 484, 628, 638, 711.<br />
Fiskolja <strong>och</strong> fiskr<strong>om</strong>: 37, 563.<br />
Frakter: 8, 33, 36, 39, 45, 56, 82, 94, 100, 131, 141, 170, 270, 285, 297, 338, 391,<br />
408, 416, 421, 425, 436, 442, 447, 451, 471, 482, 495, 497, 527, 631, 551, 570,<br />
573, 590, 611, 638, 639, 642, 652, 671, 690, 704, 716, 731.<br />
Frukter <strong>och</strong> bär: 388, 486, 513, 656, 723.<br />
Fyr- <strong>och</strong> lotsväsen<strong>de</strong>: no, 398, 574, 684.<br />
Glas <strong>och</strong> porslin: 292, 390, 722, 726.<br />
Granit <strong>och</strong> marmor: 293, 389, 479, 666, 700, 723, 725.<br />
Guano: 726.<br />
Guld, silfver <strong>och</strong> qvicksilfver: 485, 620.<br />
Gödningsämnen: 581.<br />
Hamnarbeten: 14, 64, 108, 134, 258.<br />
Hampa <strong>och</strong> lin: 10, 76, 82.<br />
Han<strong>de</strong>lsmuséer: 541, 579, 655.<br />
Hudar, lä<strong>de</strong>r, skinn, ister <strong>och</strong> talg: 10, 195, 246, 366, 467, 468, 472, 517, 563.<br />
616, 654, 676, 722, 723, 725.<br />
Humle: 487, 700.<br />
Hyror, hyresbesparingar <strong>och</strong> sjömäns qvarlåtenskap: 53, 54, 295, 312, 314, 444,<br />
454, 470, 497, 649, 674.<br />
Is: 37, 61, 246, 298, 405, 413, 419, 462, 663, 606, 724.<br />
Jern <strong>och</strong> stål: 25, 36, 40, 42, 45, 107, 119, 156, 221, 234, 378, 403, 428, 432, 455,<br />
475, 505, 507, 535, 660, 561, 563, 674, 592, 607, 616, 626, 627, 646, 648, 663,<br />
664, 670, 693, 703, 719, 721, 725.<br />
Kaffe: 62, 251, 466, 615, 702, 732.<br />
Kol: 42, 383, 403, 405, 413, 472, 648, 666.<br />
Koppar: 600, 620, 726.<br />
Kork: 222.<br />
Kreatur: 67, 121, 123, 128, 347, 419, 475, 616, 664, 680, 722, 726.<br />
Kött <strong>och</strong> fläsk: 349, 419, 616, 720, 722, 723, 726.<br />
Margarin: 358, 725.<br />
Maskiner <strong>och</strong> redskap: 213, 622, 627, 693.<br />
Oljekakor: 277, 722, 726.
VIII<br />
Papper, trämassa <strong>och</strong> lump: 36, 40, 107, 221, 236, 293, 386, 405, 472, 480, 489,<br />
610, 650, 660, 662, 578, 608, 680, 721, 722, 724, 725, 726.<br />
Penningemarkna<strong>de</strong>n: 43, 46, 65, 136, 263, 278, 282, 321, 602, 601, 607, 636, 643.<br />
Petroleum: 40, 468, 513, 664.<br />
Potatis: 656.<br />
Ris: 64.<br />
Salt: 40, 81, 222, 298, 429, 590, 615, 635. 637.<br />
Silke: 648.<br />
Skeppsbyggen: 207, 336, 398, 473, 480, 484, 719.<br />
Skör<strong>de</strong>förhållan<strong>de</strong>n: 11, 67, 73, 129, 156, 222, 279, 284, 294, 300, 344, 631, 654, 718.<br />
Smör, mjölk <strong>och</strong> ost: 130, 212, 249, 356, 359, 418, 472, 519, 614, 718, 721, 723,<br />
724, 726.<br />
Socker: 43, 64, 252, 518, 616, 629, 665, 714.<br />
Spanmål <strong>och</strong> mjöl: 1, 9, 10, 15, 44, 74, 81, 121, 123, 125, 151, 249, 276, 420, 466,<br />
485, 515, 559, 563, 630, 638, 664, 675, 711, 718, 721.<br />
Sprit: 106, 248, 293, 301, 319, 324, 486, 536, 663, 666, 635, 647.<br />
Sprängämnen: 622, 722.<br />
Té: 40, 64, 324, 647.<br />
Tenn: 64.<br />
Tjära <strong>och</strong> beck: 10, 11, 40, 45, 62, 293, 422, 462, 490, 563, 614, 703.<br />
Tobak: 63, 156, 518, 648.<br />
Torfströ: 389, 472.<br />
Tran: 10, 62, 245, 465, 490, 510. 580, 666, 724.<br />
Trävaror: 10, 11, 23, 27, 29, 30, 36, 40, 43, 45, 60, 102, 120, 122, 175, 180, 194,<br />
205, 210, 220, 236, 238, 263, 290, 302, 373, 404, 413, 420, 429, 445, 447, 457,<br />
471, 478, 487, 626, 533, 555, 561, 576, 592, 602, 606, 613, 616, 621, 629, 630,<br />
634, 640, 653, 664, 670, 675, 680, 691, 700, 717, 721, 724.<br />
Tullar: 13, 90, 133, 215, 323, 694.<br />
Tullbehandling, hamnförordningar, manifest m. m: 109, 223, 258, 290, 429, 573,<br />
574, 675, 677.<br />
Tändstickor: 40, 221, 236, 238, 263, 292, 384, 445, 490, 579, 613, 626, 644, 666,<br />
670, 703, 721, 724.<br />
Ull <strong>och</strong> yllevaror: 43, 294, 467, 487, 620.<br />
Utvandring: 95, 214, 320, 491, 519, 584, 617, 682.<br />
Vin: 15, 222, 486, 666, 568, 582, 635, 654, 682.<br />
Ägg: 419, 723.<br />
Öl: 107, 249, 293, 581, 613, 647, 670, 701, 726.
Uppgift å förhållan<strong>de</strong>t mellan nedannämnda i svenske <strong>och</strong> norske<br />
konsulers embetsberättelser förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> utländska samt<br />
svenska mynt, vigter <strong>och</strong> mått.<br />
Finland.<br />
1 mark à 100 penni - 72 öre.<br />
Ryssland.<br />
1 silfverrubel à 100 kopek = 2 kronor 82 Öre.<br />
1 pud — 38'54 sv. skalp. = kilogr. 163824.<br />
I berkowitz =10 pud.<br />
1 tschetirert — 80 kannor 20 kub.-tura sv. mått<br />
= liter 209'883.<br />
1 vedro ~ 4 kannor 70 kub.-tum sv. mått<br />
= liter I2"2S9fl.<br />
1 Petersburgfcr standard<br />
(- 165 eng. cubic feet) = 1785 sv. kub.fot<br />
brä<strong>de</strong>r ~ kub.-meter 467 18.<br />
(= 150 eng. cubic feet)= 1625 sr. kob.<br />
fot bjelkar - kub.-meter 4'2526.<br />
( = 120 eng. cubic feet) -- 12975 sv. kub.fot<br />
master, spiror, m. m. ~ kub.meter<br />
3'3I>56.<br />
Danmark.<br />
1 centner à 100 pund =117 skalp. 02 ort<br />
43 koru sv. vigt ~ kilogr. 499993.<br />
1 alen å 2 fod — 2 fot 1 tum 14 linie sv.<br />
mått = meter 0"i)2 7f..<br />
Tyskland.<br />
1 tysk riksmark ~ 88 8 '9 eller nära 89 öre.<br />
1 centner à 100 pfund - 117 skalp. 62 ort<br />
43 korn sv. vigt — kilogr. 49'99S3.<br />
Storbritannien.<br />
1 pounä (£) sferling à 20 shillings (sh. eller<br />
s.) <strong>och</strong> hvarje shilling à 12 pence (d.1<br />
= 18 kronor 16 öre.<br />
I ton à 20 ceutweights eller 2,240 avoir du<br />
poids (avdp) pounds ~ 23 centner 90 skalp.<br />
23 ort sv. vigt, men beräknas vanligen till<br />
jämt 24 centner ~ kilogr. 1,016'029-t.<br />
1 cent- eller fmudredweight (cwt) = 119'A}<br />
sv. skalp. ~ kilogr. 50'7 9 6 c.<br />
100 avoir du poids pounds = 106 3 /4 sv. skalp.<br />
= kilogr 453769.<br />
1 ton o( shipping (skeppslast) à 2,000 avdp.<br />
pounds eller 42 eng. kub.-fota rymd ~ 21<br />
centner 34 '/2 skalp. sv. vigt = kilogr.<br />
9073247.<br />
1 stooe — 14 skalp. 93 ort 89 korn »v. vigt<br />
~ kilogr. 6'3502,<br />
1 load (läst) brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor innehåller:<br />
600 eng. qvadratfot à 1 inch's tjocklek.<br />
400 » » à l 1 /, » »<br />
300 »> » à 2 inches' »<br />
240 » » à 2'/s »<br />
200 i> » à 3 » » o. s. v.<br />
1 load (läst) hugget eller fyrkantigt timmer<br />
inuehåller 50 eng. kub.-fot.<br />
1 D-.o ohugget eller rundt timmer innehåller<br />
40 eng. kub.-fot.<br />
1 inch = 855 linier sv. mått = millimeter<br />
253£4i3.<br />
100 eng. qvadratfot = 105'/s av. qvadratfot -<br />
qvadratmeter 92^0 1.<br />
100 eng. kubikfot = 108'/5 sv. kub.-fot -<br />
kubikmeter S'S3lü.<br />
100 eng. fot (hvarje fot 12 inches) = 102 2 /3<br />
sv. fot = meter 30'48i5.<br />
1 acre = 4590;! sv. qvadratrefvar — ar 404635.<br />
1 keel kol = 8 chaldrons = 160 sv. tunnor fast<br />
mål = kub.-meter 26\S794.<br />
100 imperial-quarters (hvarje quarter = 8 bushels)<br />
= 1,111 sv. kub.-fot eller 198 3 /5<br />
tunnor löst mål = kub.-meter 29'0749.<br />
100 gallons = 1 73' ; o sv. kannor = liter 454' 3 13 3.<br />
Frankrike <strong>och</strong> Belgien.<br />
1 franc à 100 centimes = 72 öre.<br />
1 mètre = o":;7 sv. fot.<br />
1 mètre cube eller stère = 382 sv. kub.-fot.<br />
I kilogramme - 2 skalp. 35 ort 25 korn sv. vigt.<br />
1 litre = 38 kub -tum 209 kub.-linier sv. matt.<br />
Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna.<br />
1 florin eller gul<strong>de</strong>n à 100 cents ~ 1 krona<br />
50 öre.<br />
Portugal.<br />
1 milreis à 1,000 reis — 4 kronor 26 öre.<br />
1 crusado à 400 reis = I krona 70'2 öre.<br />
1 moTö = 31 3 / kab.-fot eller 5 2 /3 sv. tunnor<br />
löst mål - liter 8308975.<br />
1 alqueire = 3 kannor 19 kub.-tum 809 kub.linier<br />
sv. mått — liter 8';u>94,<br />
Spanien.<br />
1 peso duro (h<strong>år</strong>d eller silfver-piaster) a 20<br />
reales <strong>de</strong> vellon ~ 3 kronor 71 öre.<br />
1 peseta à 100 centimos = 72 öre.
X<br />
1 real <strong>de</strong> veliou = 18'/i öre.<br />
1 quintal & 100 libra» = 108'/, sv. skalp. -<br />
kilogr. 46-0145.<br />
1 modin = <strong>om</strong>kring 607 knb.-fot eller 8'/,<br />
»T. tunnor = liter 1,321685.<br />
1 codo = 8 eng. eller 8'G5 sv. knb.-fot = liter<br />
2263705.<br />
1 bots à 30 cantaras eller arrobaa mayores<br />
= 184 kannor 97 '/„ knb.-tnm = liter<br />
48407ji.<br />
Italien.<br />
1 lira nnova à 100 centesimi = 72 öre.<br />
Österrike.<br />
1 gni<strong>de</strong>n (florin) = 100 krenzer (Neukteuzer)<br />
= 1 krona 74 öre.<br />
Grekland.<br />
1 drachma à 100 lepta = 63 öre.<br />
Turkiet.<br />
1 piaster à 40 paras <strong>och</strong> hvarje para à 3 asper<br />
= lo 3 /s öre.<br />
I cantar à 44 oke = 132 skalp. 33 ort 46<br />
korn av. vigt = kilogr. 562523.<br />
Ost-Indien.<br />
1 rnpee (c<strong>om</strong>pany rupee) å 16 annas <strong>och</strong><br />
hvarje anna à 12 pice = 1 krona 68 öre.<br />
1 candy (Snrat) = 746 2 /, eng. eller 89226<br />
sv. skalp. = kilogr. 3792785.<br />
1 mannd (i Calcntta) = 79 skalp. 67 ort 45<br />
korn sr. vigt = kilogr. 338677.<br />
Batavia.<br />
1 picul à 100 catties = 144 sv. skalp. = kilogr.<br />
612109.<br />
Kina.<br />
1 tael = 5 kronor 11 öre.<br />
1 picul = 133'/8 eng. avdp. pounds = 14228<br />
sv. skalp. = kilogr. 604798.<br />
Förenta Staterna i Norra Amerika.<br />
1 dollar i guld à 100 cents = 3 kronor 76 öre.<br />
Brasilien.<br />
1 milreis à 1,000 reis = 1 krona 97 öre.<br />
1 qnintal à 4 arrobas = 138 1 sv. skalp. ~<br />
kilogr. 587498.<br />
1 alqneire = 15'/s sv. kannor = liter 40'1266.<br />
Buenos Ayres.<br />
1 peso moneda nacional (gnid) à 100 centavos<br />
— 3 kr. 60 öre.<br />
1 peso moneda nacional cnrso legal (papper),<br />
efter varieran<strong>de</strong> kurs.<br />
1,000 snperflcial feet = 83'/, eng. knb.-fot.
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 1.<br />
Bryssel (Beskickningen) <strong>de</strong>n 19 januari 1890.<br />
Markna<strong>de</strong>n för nordiskt utsä<strong>de</strong> i Belgien <strong>och</strong><br />
Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna.<br />
Efter begärda <strong>och</strong> till stor <strong>de</strong>l erhållna uppgifter såväl <strong>från</strong> belgiska <strong>och</strong><br />
ne<strong>de</strong>rländska myndigheter <strong>och</strong> enskilda personer s<strong>om</strong> ock <strong>från</strong> svenske <strong>och</strong><br />
norske un<strong>de</strong>rsåtar röran<strong>de</strong> utförsel till <strong>och</strong> användning i Belgien <strong>och</strong> Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna<br />
af utsä<strong>de</strong>n, frö <strong>och</strong> sättpotatis <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en<br />
1888 oeh <strong>1889</strong>, har jag äran med<strong>de</strong>la hvad s<strong>om</strong> i sådant hänseen<strong>de</strong> blifvit mig<br />
bekant <strong>och</strong> s<strong>om</strong> kan vara af intresse att känna.<br />
Sedan min sista rapport <strong>om</strong> frö<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, hvilken afsän<strong>de</strong>s till landtbruksmötet<br />
i Trondhjem 1887 <strong>och</strong> s<strong>om</strong> är tryckt i mötets förhandlingar, har ofvanberörda<br />
utförsel ej obetydligt ökats till Belgien <strong>och</strong> äfven något till Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna.<br />
För att <strong>de</strong> gynsamma resultaten allt framgent måtte kunna vinnas<br />
måste exportörerna utföra endast första sortens utsä<strong>de</strong>n, frön <strong>och</strong> potatis samt<br />
noga tillse, att inga misstag ske vid afsändningen, så att ej andra Blag än <strong>de</strong><br />
beställda anlända till bestämmelseorten <strong>och</strong> att <strong>de</strong>ssa icke afgå uppblanda<strong>de</strong> med<br />
andra af samma slag, men af olika utseen<strong>de</strong> <strong>och</strong> storlek.<br />
Enligt officiella uppgifter i »Tableau general du c<strong>om</strong>merce beige» för <strong>år</strong><br />
1888 inför<strong>de</strong>s till Belgien <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena 368,000 kg. grains <strong>de</strong><br />
toutes espèces, <strong>och</strong> af <strong>de</strong>ssa voro 367,297 kg. hafre, hvaraf enligt med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong> förnämsta exportörerna af <strong>de</strong>nna vara 148,325 kg. voro utsä<strong>de</strong>s-hafre.<br />
Enligt inlupna un<strong>de</strong>rrättelser har <strong>de</strong>tta utsä<strong>de</strong>, ehuru vä<strong>de</strong>rleken varit otjenlig,<br />
lyckats förträffligt uti provinsen Limburg, hvarest sju namngifua godsegare <strong>och</strong><br />
förvaltningar samma <strong>år</strong> gen<strong>om</strong> guvernörens försorg erhållit <strong>och</strong> användt större<br />
partier <strong>de</strong>raf <strong>från</strong> Svalöf i Skåne. I provinsen Vestflan<strong>de</strong>rn, hvarest utsä<strong>de</strong>t<br />
<strong>från</strong> Svalöf äfvenle<strong>de</strong>s blifvit infördt gen<strong>om</strong> guvernörens i Limburg, vic<strong>om</strong>te<br />
Goupy <strong>de</strong> Beauvolers, försorg, har bafren visat sig lika god s<strong>om</strong> i provinsen<br />
Limburg. Hvetet <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s, äfvenle<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Svalöf, gaf <strong>år</strong>et <strong>de</strong>rpå, <strong>1889</strong>, ett<br />
sär<strong>de</strong>les lyckadt resultat, 5 till 600 kg. mera pr har., enligt vic<strong>om</strong>te Goupys<br />
uppgift, än <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> mycket godt ansedda inhemska flandriska hvetet.<br />
Om hafren <strong>från</strong> Svalöf yttrar sig en annan godsegare* i Vestflan<strong>de</strong>rn:<br />
»Året var för <strong>de</strong>tta sä<strong>de</strong>sslag icke gynsamt, hvilket dock ej hindra<strong>de</strong> mig att<br />
skörda 45 hl. pr har. af <strong>de</strong>n allra bästa sorten <strong>och</strong> 43 af <strong>de</strong>n andra sorten,<br />
då jag <strong>de</strong>remot blott skörda<strong>de</strong> 35 hl. pr har. af <strong>de</strong>t inhemska utsä<strong>de</strong>t.»<br />
Rågen <strong>från</strong> Svalöf lycka<strong>de</strong>s <strong>de</strong>remot ej, sannolikt till följd af vanan i<br />
Vestflan<strong>de</strong>rn att så för tidigt <strong>och</strong> för tätt.<br />
Enligt uppgift <strong>från</strong> ett ansedt belgiskt <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus inför<strong>de</strong> <strong>de</strong>tsamma af<br />
svensk utsä<strong>de</strong>shafre <strong>år</strong> 1888 142,000 kg. oeh <strong>1889</strong> 165,000 kg., hvilket också<br />
öfverensstämmer med uppgifter <strong>från</strong> exportörerna i Sverige.<br />
* Bref <strong>från</strong> Baron Peers å Nieinvburgh vid Oostcaæp d. 13 Jan. 1890 till guyernörne<br />
i Vestflan<strong>de</strong>rn.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 1
2<br />
Från öfriga belgiska provinser* lita berättelserna äfven gynsamma <strong>om</strong><br />
svensk utsä<strong>de</strong>shafre; man beklagar blott att <strong>de</strong>tta utsä<strong>de</strong> anländt nigot sent.<br />
Med anledning bäraf tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>, s<strong>om</strong> i ar bafva ntsä<strong>de</strong>sbafre att afstå, i god tid,<br />
innan slutet af mars, <strong>de</strong>r<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rrätta Beskickningen, så att annonser i landtbrukstidningarna<br />
binna införas innan såd<strong>de</strong>n i Belgien eger rum.<br />
Korn <strong>från</strong> Sverige använ<strong>de</strong>s sedan flera <strong>år</strong> i Ostflan<strong>de</strong>rn på flera ställen.<br />
Presi<strong>de</strong>nten för lantbrukssällskapet i Gand med<strong>de</strong>lar, att <strong>de</strong> bästa resultat<br />
vannits af <strong>de</strong>tta utsä<strong>de</strong>. Likale<strong>de</strong>s har hafre <strong>från</strong> grosshandlaren Hagendahl i<br />
Örebro enligt intyg slagit väl till vid Astene <strong>och</strong> vid Deynze.<br />
<strong>från</strong> samme presi<strong>de</strong>nt med<strong>de</strong>las, att af tjugu sorter svenska ängsfrön <strong>från</strong><br />
Malmö frökontor sju sorter lyckats väl, nämligen Poa trivialis, s. k. engelskt<br />
oeh s. k. italienskt rajgräs, »Fétuque», »Fr<strong>om</strong>enthal», samt svenskt <strong>och</strong> norskt<br />
timotej, men prisen anees för höga.<br />
Detta är äfvcn förhållan<strong>de</strong>t med prisen pä skogsfrön. En nedsättning har<br />
också i <strong>de</strong>nna månad gen<strong>om</strong> Beskickningens försorg blifvit annonserad i härvaran<strong>de</strong><br />
landtbrukstidning för tallfrön** (<strong>de</strong>n enda sort s<strong>om</strong> i Belgien allmännare<br />
använ<strong>de</strong>s), näml. till 8 fr. pr kg. fritt å belgisk jernvägsstation. önskligt<br />
vore, att flere fröodlare följ<strong>de</strong> exemplet, ty sedan länge införskrifvas tallfrön<br />
<strong>från</strong> Riga, Miltenberg vid Main <strong>och</strong> andra tyska orter för nära halfva priset.<br />
Fä utställningen i Bryssel 1888 prisbelöntes en belgare för tallfrön <strong>från</strong> Grobbendonik<br />
i provinsen Antwerpen. Dessa frön sål<strong>de</strong>s då <strong>och</strong> säljas ännu för<br />
2'8 5 fr. pr kg. För försöks anställan<strong>de</strong> inköpte jag af <strong>de</strong>ssa frön <strong>och</strong> sän<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>raf till hushållningssällskapen i Linköpings <strong>och</strong> Örebro län samt till två förklängningsanstalter<br />
i södra Sverige. Ett försök vid frökontrollanstalten i Kristianstad<br />
utföll gynsammare än <strong>de</strong>t andra. Från Linköping fick jag till svar, att<br />
prof vet var »synnerligen vackert» <strong>och</strong> lemna<strong>de</strong> ett ovanligt högt groningsresultat:<br />
vigt 6-42; renhet 993; grobarhet 94 %; ej grobart 6 %. Från Örebro: 90<br />
% grobart. Detta belgiska tallfrö synes sålunda nog hafva varit ojemnt, men<br />
lika fullt på grund af sitt låga pris sär<strong>de</strong>les beaktansvärdt s<strong>om</strong> medtäflare å<br />
markna<strong>de</strong>n med <strong>de</strong> skandinaviska tallfröna.<br />
Skogsinspektören i provinsen Antwerpen med<strong>de</strong>lar, att en k<strong>om</strong>mun, Boesdael,<br />
erhållit un<strong>de</strong>rstöd för tre <strong>år</strong> sedan för plantering af tall efter svenska frön <strong>och</strong><br />
att <strong>de</strong>tta lyckats förträffligt. Planteringarna i <strong>de</strong>nna provins hafva dock ännu<br />
ej tagit <strong>de</strong>n utsträckning, s<strong>om</strong> ve<strong>de</strong>rbort <strong>och</strong> lokala förhållan<strong>de</strong>n erbjuda. Jag<br />
har <strong>de</strong>rföre erinrat <strong>om</strong> användningen af v<strong>år</strong>a tallfrön i skrifvelse till guvernören<br />
i Antwerpen, s<strong>om</strong> infordrat utlåtan<strong>de</strong> af skogsinspektören. ***<br />
Tallfrön <strong>från</strong> Torp i Skåne <strong>och</strong> <strong>från</strong> Alfvesta, hvilka gen<strong>om</strong> vice konsuln<br />
ödbergs försorg ink<strong>om</strong>mit <strong>och</strong> användts på grefvens af Flan<strong>de</strong>rn <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n i Ostflan<strong>de</strong>rn<br />
med flera ställen, hafva enligt särskilda skriftliga med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n gifvit<br />
goda resultat; likale<strong>de</strong>s <strong>de</strong>, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> Bergqvara k<strong>om</strong>mit till prins C. Arembergs<br />
egend<strong>om</strong> i Brabant <strong>och</strong> till S<strong>om</strong>merghem i Ostflan<strong>de</strong>rn.<br />
De <strong>år</strong> 1888 af 29 särskilda k<strong>om</strong>muner, 4 allmänna inrättningar <strong>och</strong> 12<br />
enskilda personer i provinsen Limburg gen<strong>om</strong> guvernörens försorg <strong>från</strong> Vallox-<br />
Säby m. fl. ställen införskrifna 463 kg. tallfrön hafva ock uppk<strong>om</strong>mit mycket<br />
vackert; likale<strong>de</strong>s <strong>de</strong> <strong>1889</strong> af 10 k<strong>om</strong>muner, 3 allmänna inrättningar <strong>och</strong> 12<br />
enskilda personer i provinsen Limburg använda 329 kg. svenska skogsfrön.<br />
* Sås<strong>om</strong> Ostfian<strong>de</strong>ru, k<strong>om</strong>munerna S:t Marguerite <strong>och</strong> Waeamunater (med<strong>de</strong>ladt af guvernören<br />
i Gand).<br />
** Frän Njura i Skåne.<br />
*** Jag har likale<strong>de</strong>s fast guvernörens i Vestfian<strong>de</strong>rn uppmärksamhet på för<strong>de</strong>len att<br />
uppdraga granplantor af svenska frön till plantering å dynerna i nämnda provins.
3<br />
Endast <strong>från</strong> plantskolan i Sart (provinsen Liège) <strong>och</strong> <strong>från</strong> presi<strong>de</strong>nten för<br />
åkerbrnkssällskapet i Ostflan<strong>de</strong>rn hafva mindre gynsamma resultat af svenska<br />
tallfrön <strong>om</strong>förmälts. På förra stället visa plantorna benägenheten att antaga<br />
<strong>de</strong>n brnnröda färgen; på senare stället hafva plantorna uppk<strong>om</strong>mit mycket ojemnt.<br />
Nya försök anställas vid Sart.<br />
Då i slutet af <strong>år</strong> 1888 brist på potatis uppstod i Belgien, anhöll jag af<br />
några hushållningssällskap i Sverige (Göteborgs, Elfsborgs, Venersborgs, Vermlands<br />
<strong>och</strong> Örebro), s<strong>om</strong> antingen ligga närmast till exportorten Göteborg eller<br />
utmärka sig för utbildad potatisodling af flera sorter, <strong>om</strong> uppgifter röran<strong>de</strong><br />
pris <strong>och</strong> adresser samt med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> svaren till <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> förfrågat sig hos mig.<br />
Prisen ansågos emellertid för höga <strong>och</strong> Belgien täckte <strong>de</strong>n gången sitt behof af<br />
potatis med införsel <strong>från</strong> Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna <strong>och</strong> Tyskland.<br />
Från norske landtbruksdirektören hr Smitt, s<strong>om</strong> jag äfven tillskrifvit<br />
angåen<strong>de</strong> potatisen, erhölls svar <strong>om</strong> prisen hos några uppgifna personer i Stavanger,<br />
Möss, Fredriksstad <strong>och</strong> Fredrikshall samt i Kristiania landtmannakontor, <strong>och</strong><br />
blefvo <strong>de</strong>ssa pris med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> till Belgiska Centrala Landtbrukssällskapets presi<strong>de</strong>nt<br />
för att anmälas vid sällskapets sammank<strong>om</strong>st. Om <strong>de</strong>ssa bemödan<strong>de</strong>n ledt till<br />
något inköp af potatis, känner jag emellertid icke. I <strong>de</strong>cember-häftet för <strong>1889</strong><br />
af nämnda sällskaps journal finnes en artikel <strong>om</strong> norsk potatis, ur hvilken jag<br />
tillåter mig i öfversättning med<strong>de</strong>la följan<strong>de</strong>:<br />
»Sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> hafva flera åkerbrukstidskrifter <strong>om</strong>talat för<strong>de</strong>len att införa<br />
svensk <strong>och</strong> norsk potatis, s<strong>om</strong> i allmänhet är mera frisk än v<strong>år</strong> <strong>och</strong> bättre st<strong>år</strong><br />
emot potatissjukan. För att försöka <strong>de</strong>ssa varieteter lät jag <strong>från</strong> <strong>de</strong>ssa båda<br />
län<strong>de</strong>r k<strong>om</strong>ma flera sorter, s<strong>om</strong> förtjena odlas hos oss. Redan för flera <strong>år</strong> sedan<br />
tillråd<strong>de</strong> hr Rohart i sin intressanta »Annuaire <strong>de</strong>s engrais» försök med potatis<br />
<strong>från</strong> Norge, hvarest han bott i flera <strong>år</strong>, efter att hafva <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s grundlagt ett<br />
större etablissement. Herr Rohart har på följan<strong>de</strong> vis beskrifvit en af <strong>de</strong>ssa<br />
potatissorter, s<strong>om</strong> vi införskrefvo <strong>från</strong> Norge sistlidna <strong>år</strong> <strong>och</strong> s<strong>om</strong> vi nu kunna<br />
förorda hos kännare: Den röda långa potatisen är nästan okänd i Norge.<br />
Den enda sort, s<strong>om</strong> odlas, är <strong>de</strong>n gula runda. Det är <strong>de</strong>nna man ser på alla<br />
bord vid alla målti<strong>de</strong>r <strong>och</strong> ingen utländing undg<strong>år</strong> att förvånas öfver <strong>de</strong>ss ovanligt<br />
goda smak. Ingenstä<strong>de</strong>s i Europa finner man <strong>de</strong>ss like i god smak, en naturlig följd<br />
af <strong>de</strong>ss friskhet. Den norska potatisen är synnerligen kraftig <strong>och</strong> kan ej vara<br />
annorlunda på grund af klimatet. Vi hafva äfven goda potatissorter, men ingen<br />
s<strong>om</strong> kan täfla med <strong>de</strong>n guldgula norska, s<strong>om</strong> likväl ej är <strong>de</strong>n mest gifvan<strong>de</strong>, ty<br />
svenska sorter öfverträffa <strong>de</strong>n i <strong>de</strong>tta hänseen<strong>de</strong>, men <strong>de</strong>n norska är mjöligast,<br />
finare i smaken <strong>och</strong> mera att förorda.»<br />
Samme författare, herr Leon Lacroiz, har i samma häfte af »Journal <strong>de</strong><br />
la société centrale dagriculture» äfven infört en uppsats <strong>om</strong> Ore<strong>de</strong>lina klòfvern<br />
<strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> <strong>från</strong> Toten (Norge). Deri berömmes <strong>de</strong>nna klöfvers stora blad,<br />
mörkgrönare färg, hastigare växt <strong>och</strong> större höjd. Herrar Vilmorin <strong>från</strong> Paris<br />
hafva i Frankrike anstalt talrika jemföran<strong>de</strong> försök med frön <strong>från</strong> Sverige,<br />
Tyskland <strong>och</strong> sydligare län<strong>de</strong>r. Skör<strong>de</strong>n efter <strong>de</strong> svenska var redan mogen, då<br />
<strong>de</strong>n efter <strong>de</strong> franska ännu var grön. De svenska frönas anseen<strong>de</strong> är redan<br />
stadgadt <strong>och</strong> <strong>de</strong>ras öfverlägsenhet så stor, att ärligen utförseln <strong>de</strong>raf <strong>från</strong> Sverige<br />
uppg<strong>år</strong> till 3- à 400,000 kg. Denna utförsel skulle vara ännu större, <strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
svenska exportörerna <strong>från</strong> början endast utfört frön af prima sort, väl rensa<strong>de</strong><br />
sås<strong>om</strong> <strong>från</strong> frökontoren i Stockholm <strong>och</strong> Malmö. Från Belgien hafva <strong>de</strong> svenska<br />
fröna <strong>och</strong> utsä<strong>de</strong>na banat sig väg till Frankrike. Sedan franska tidskriften<br />
»Agriculture pratique», utgifven af Barral i Paris, med<strong>de</strong>lat ett af guvernören i<br />
belgiska provinsen Limburg hållet tal, förordan<strong>de</strong> <strong>de</strong> svenska utsä<strong>de</strong>na, <strong>och</strong>
4<br />
guvernören <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> inaändt en särskild artikel i ämnet till samma tidskrift,<br />
ingingo bref <strong>från</strong> åtskilliga fransmän, nämligen hrr Paisant, magistratsperson i<br />
i Versailles <strong>och</strong> sjelf landtbrukare, Arnaut, inspektor vid D<strong>om</strong>pierre i <strong>de</strong>p.<br />
Allier, c<strong>om</strong>te <strong>de</strong> Bussy <strong>och</strong> <strong>de</strong> G<strong>om</strong>er, med anmodan att förskaffa <strong>de</strong>m svensk<br />
utsä<strong>de</strong>shafre <strong>och</strong> svenska tallfrön. De båda sistnämnda hafva uteslutan<strong>de</strong> användt<br />
trädfrön fråu <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena vid vidsträckta egors besåning.<br />
Från Belgien hafva svenska frön <strong>och</strong> utsä<strong>de</strong>n banat sig väg till storhertigdömet<br />
Luxemburg, sås<strong>om</strong> framg<strong>år</strong> af bref till guvernören i Limburg <strong>från</strong> en<br />
luxemburgisk godsegare, baron Bonh<strong>om</strong>me; likale<strong>de</strong>s till Elsass enligt bref <strong>från</strong><br />
Dietrich & C:ni i Nie<strong>de</strong>rbronn angåen<strong>de</strong> beställning af 100 kg. utsä<strong>de</strong>shafre<br />
<strong>och</strong> 100 kg. tallfrö, s<strong>om</strong> vic<strong>om</strong>tc Goupy (adr. Hasselt) anskaffat, hvilken<br />
senare benäget tillkännagifvit i Barralska tidskriften, att han gerna åtoge sig att<br />
förmedla inköpen. I Hasselt har samme guvernör, enligt hvad han nyligen till—<br />
skrifvit mig, inrättat un särskild byrå för betalningars mottagan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> sådana<br />
inlöpa ofta bå<strong>de</strong> för svenska utsä<strong>de</strong>n <strong>och</strong> frön.<br />
Professor Petermann med<strong>de</strong>lar mig i sistlidne <strong>de</strong>cember månad <strong>från</strong> belgiska<br />
landtbruksinstitutet i Gembloux, att belgiska åkerbruket sätter allt mer <strong>och</strong> mer<br />
vär<strong>de</strong> på kllifverfrön <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge, synnerligen <strong>från</strong> Toten. Utsä<strong>de</strong>shafren<br />
<strong>från</strong> Sverige är äfven sär<strong>de</strong>les vär<strong>de</strong>rad. Många förorda nu potatis<br />
<strong>från</strong> Norge. Försöken äro emellertid ej nog många för att <strong>de</strong>rpå stadga ett<br />
säkert <strong>om</strong>döme. I provinsen Limburg äro <strong>om</strong>dömena ej <strong>de</strong>la<strong>de</strong> röran<strong>de</strong> försöken<br />
med Pinus sylvestris (tall) <strong>och</strong> P. epicea (gran); <strong>de</strong> hafva <strong>de</strong>r lyckats väi,<br />
direkte infòr3krifna <strong>från</strong> Vallox-Säby; men i provinsen Luxemburg vid Libin<br />
har man varit mindre belåten. Man erkänner dock allmänt <strong>de</strong>n höga grobarheten<br />
hos <strong>de</strong> skandinaviska skogsfröna. Enligt med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> <strong>från</strong> hr Defrecheur,<br />
öfverskogvaktare i Hasselt, har man på flera ställen erhållit utmärkla resultat<br />
af frön <strong>från</strong> Skandinavien, äfveu då man till utsä<strong>de</strong> användt endast 2 kg. pr<br />
har. Denna siffra är ett bevis på fröets godhet. I provinsen Luxemburg har<br />
man klagat öfver, att Pinus sylvestris <strong>och</strong> epicea <strong>från</strong> Sverige rodnat redan<br />
un<strong>de</strong>r första <strong>år</strong>et,* hvilket ej skett med plantor efter frön <strong>från</strong> Tyskland.<br />
Iakttagelsen vid Libin att svenska tallplantor äro benägna att rodna öfverensstämmer<br />
med hvad s<strong>om</strong> bemärkts af herr Ciesla i »Journal agricole du Brabant-<br />
Hainaut 1887», sidan 451.<br />
I allmänhet är man benägen att använda <strong>de</strong> skandinaviska fröna, men <strong>de</strong>t<br />
höga priset (V3 mer än för andra) är ett hin<strong>de</strong>r för <strong>de</strong>ras allmännare spridning.<br />
Inrättan<strong>de</strong>t uti Antwerpen af ett ne<strong>de</strong>rlag af analysera<strong>de</strong> frön i försegla<strong>de</strong><br />
säckar <strong>från</strong> <strong>de</strong> förnämste fröklängare <strong>och</strong> fröhandlare, kanske första <strong>år</strong>en med<br />
un<strong>de</strong>rstöd af regeringen, något hvarå jag fäst uppmärksamheten redan förut,<br />
synes mig böra blifva af stor nytta. Direkta inköp <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t äro alltid<br />
obeqväma för köparen <strong>och</strong> återförsäljningen gen<strong>om</strong> inhemske handlan<strong>de</strong> lemnar<br />
tillfälle till svek i afseen<strong>de</strong> å varans härk<strong>om</strong>st.<br />
För <strong>år</strong> <strong>1889</strong> uppgifves införseln till Antwerpen af svensk hafre hafva<br />
utgjort 5,874,594 kg., hvaraf, s<strong>om</strong> förut är anfördt, 165,000 kg. utsä<strong>de</strong>shafre.<br />
I Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna är användningen af frön <strong>och</strong> utsä<strong>de</strong>n <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena ej så allmän s<strong>om</strong> i vissa trakter af Belgien. Enligt hvad generalkonsulatet<br />
i Amsterdam i början af <strong>de</strong>nna månad med<strong>de</strong>lat, upptaga <strong>de</strong> statistiska<br />
tabellerna för <strong>år</strong> 1888 bland införseln <strong>från</strong> Sverige 500 kg. råg, 600 kg.<br />
korn, 700 kg. hafre <strong>och</strong> 1,002 kg. frön; <strong>från</strong> Norge <strong>de</strong>remot intet. Om<br />
nämnda införsel varit afsedd för konsumtion in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t eller gått i transito<br />
* Hvari<strong>från</strong> <strong>de</strong>ssa frön ursprungligen k<strong>om</strong>mit är icke bekant.
5<br />
med<strong>de</strong>las icke i tabellerna. Un<strong>de</strong>r af<strong>de</strong>lningen »Införsel till konsumtion» finnas<br />
för <strong>år</strong> 1888 uppförda <strong>från</strong> Sverige 7 hl. råg, 9 hl. korn, 14 hl. hafre<br />
<strong>och</strong> 1,000 kg. gräsfrö; <strong>från</strong> Norge intet. Att döma efter <strong>de</strong> obetydliga qvantiteterna<br />
antages, att <strong>de</strong>ssa sä<strong>de</strong>sslag tjenat till utsä<strong>de</strong>. För <strong>1889</strong> saknas ännu<br />
uppgifter af officiel natur.<br />
Från tillförlitligt håll har jag blifvit enskildt un<strong>de</strong>rrättad att till en annan<br />
holländsk stad blifvit <strong>år</strong> 1888 direkt införda 13,000 kg. utsä<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong><br />
likale<strong>de</strong>s direkte 12.700 kg.<br />
Ett svenskt frö<strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus i Skåne, s<strong>om</strong> 1888 utför<strong>de</strong> intet till Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna,<br />
utför<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> 250 kg. hvithafre, 100 kg. klöfverfrö <strong>och</strong> 100 kg.<br />
ärter.<br />
Användningen i sin helhet är såle<strong>de</strong>s i tilltagan<strong>de</strong> äfven uti Ne<strong>de</strong>rlän<strong>de</strong>rna.<br />
Följan<strong>de</strong> fröhandlare <strong>och</strong> handlan<strong>de</strong> med utsä<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>rkasta sig ve<strong>de</strong>rbörlig<br />
kontroll:<br />
B. van <strong>de</strong>r Boseh, Goes (Zeeland),<br />
W. I. Leupen & Zoon. Haarlem,<br />
H. K. van Waveren, Hilleg<strong>om</strong> (prov. Syd-Holland),<br />
K. Koters. Deventer,<br />
L. <strong>de</strong> Porter, Tiel,<br />
G. Mesdag Jac:zn, Gröningen,<br />
C. S. Heerma van Voss, Rozendaal,<br />
Gebr. Dries, Sappemeer (prov. Gröningen, postadr. Zuidbroek),<br />
Ant. Heyneu, Roermon<strong>de</strong>,<br />
C. G. van Tubergen, Haarlem,<br />
D. J. van <strong>de</strong>r Have, Capelle (2 i Nord-Brabant, 1 i Syd-Holland),<br />
J. A. Patéer, Hontenisse (prov. Zeeland, postadr. Hulst),<br />
L. Tulp, E<strong>de</strong> (Gel<strong>de</strong>rn),<br />
Kamstra Pars & C<strong>om</strong>p., Francker (Friesland),<br />
I. Schilthuis I. G:zn, Gröningen.<br />
Direktören för riksiandtbruksskolan i Wageningen har med<strong>de</strong>lat mig följan<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r sistlidne <strong>de</strong>cember:<br />
»Till svar ä e<strong>de</strong>r vär<strong>de</strong>ra<strong>de</strong> skrifvelse af 16 <strong>de</strong>c. har jag äran med<strong>de</strong>la,<br />
att svenska tallfrön ej användas i större skala, dock finnas godsegare, s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>rmed anstalt försök un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en. Dessa försök äro likväl för färska<br />
för att ännu visa säkra resultat.<br />
Rågens <strong>och</strong> hvetets uttröskuing i Sverige försigg<strong>år</strong> kort före såningsti<strong>de</strong>n<br />
i Holland. Dessut<strong>om</strong> lemoa åiigfartygsförbin<strong>de</strong>herna mellan Sverige <strong>och</strong> Holland<br />
ofta mycket öfrigt att önska <strong>och</strong> <strong>de</strong>rför anlän<strong>de</strong>r vanligen utsä<strong>de</strong>t för sent för<br />
att kunna användas. Denna höst har man åter gjort några försök, men man<br />
känner ej ännu resultaten.<br />
Svensk hafre <strong>och</strong> korn till utsä<strong>de</strong> hafva förli<strong>de</strong>n v<strong>år</strong> blifvit sålda i temlig<br />
mängd, <strong>och</strong> hafva resultaten i allmänhet varit mycket goda. Sannolikt uppmuntras<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> åkerbruket att upprepa försöken.<br />
Ehuru <strong>de</strong>t svenska kornet är mycket mer berömdt <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>radt för<br />
bryggerierna, är <strong>de</strong>t tyäka fortfaran<strong>de</strong> s<strong>om</strong> förut mera i bruk. I qvarnarne<br />
föredrager man inhemskt chevalierkorn <strong>och</strong> för simplare ändamål korn <strong>från</strong><br />
O<strong>de</strong>ssa <strong>och</strong> Nikolajew.<br />
Sä<strong>de</strong>shandlare hafva emellertid försäkrat mig, att <strong>om</strong> <strong>från</strong> Sverige allvarliga<br />
anbud gjor<strong>de</strong>s med en hel skeppslast, så skulle svenska utsä<strong>de</strong>shafren betinga<br />
<strong>de</strong> högsta prisen. Detta gör <strong>de</strong>n redan; men afsättningen blefve större fram-
6<br />
<strong>de</strong>les, nar tillgång på god utsä<strong>de</strong>shafre åter uppsto<strong>de</strong> ooh ett större parti kun<strong>de</strong><br />
sundas till Holland med ett visst uppseen<strong>de</strong> på en gång.»<br />
Närmare upplysningar <strong>om</strong> <strong>de</strong> i <strong>de</strong>nna rapport behandla<strong>de</strong> ämnen kunna af<br />
hrr frö- <strong>och</strong> utsä<strong>de</strong>sexportörer begäras i bref till un<strong>de</strong>rtecknad.<br />
Bryssel (Konsulatet) <strong>de</strong>n 9 januari 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Carl Burenstam.<br />
Intet svenskt, men 4 norska fartyg <strong>om</strong> tills. 476 ton besökte härvaran<strong>de</strong><br />
hamn. — Bå<strong>de</strong> in<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri förspor<strong>de</strong>s mycken liflighet; trä,<br />
jern <strong>och</strong> kol stego i pris <strong>och</strong> särskildt sistnämnda artikel rönte så stor efterfrågan,<br />
att gång efter annan betydliga laster måste förskrifvas <strong>från</strong> England.<br />
Detta ha<strong>de</strong> emellertid äfven andra orsaker, nämligen <strong>de</strong>ls strejkerna i Tyskland,<br />
hvilka h<strong>år</strong>dt ansträng<strong>de</strong> v<strong>år</strong>a grufvor, <strong>de</strong>ls också v<strong>år</strong>a egna fortfaran<strong>de</strong> allvarsamma<br />
arbetareförhållan<strong>de</strong>n, hvilka betänkligt rubba<strong>de</strong> <strong>de</strong>t lugn v<strong>år</strong> industri så<br />
väl behöft. Arbetarnes fordringar på högre dagspenning <strong>och</strong> kortare arbetstid<br />
måste k<strong>om</strong>ma ytterst olägligt, när idkarne af storindustrien, sås<strong>om</strong> jern- <strong>och</strong><br />
glasbruk, redan åtagit sig leveranser på viss tid <strong>och</strong> efter äldre prisnoteringar.<br />
Man hoppas emellertid på mera regelbundna förhållan<strong>de</strong>n <strong>och</strong> goda <strong>år</strong>.<br />
Tripoli <strong>de</strong>n 2 januari 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
G. Brugmann.<br />
Distriktet besöktes af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 1,714 ton, hvilket ank<strong>om</strong> i<br />
barlast <strong>från</strong> Barcelona <strong>och</strong> afgick med last <strong>från</strong> Zeliten till Birkenhead. Intet<br />
norskt fartyg ank<strong>om</strong> hit.<br />
Drummond Hay.
C. Juhlin-Dannfelt.<br />
Summarisk uppgift öfver Sveriges <strong>och</strong> Norges skeppsfart på London <strong>år</strong> <strong>1889</strong>.<br />
London <strong>de</strong>n 1 januari 1890.<br />
7
Archangel <strong>de</strong>n 3 januari 1890.<br />
8<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
I.<br />
Jeg giver mig herved <strong>de</strong>n Ære at indberette, at Archangels Skibsfart<br />
paa Udlan<strong>de</strong>t afslutte<strong>de</strong>a for iaar med et tysk Dampskibs Afgang herfra <strong>de</strong>n<br />
26 September.<br />
Exporten fra Archangel har <strong>om</strong>trent været af samme Omfång s<strong>om</strong> i foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar. Derimod er <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Deltagelse i SkibsfarteD, efter<br />
i <strong>de</strong> nærmest forudgaaen<strong>de</strong> Àar at have hævet sig noget, iaar gaaet volds<strong>om</strong>t<br />
tilbage, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n saavel for Skibenes Antals s<strong>om</strong> for <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Tonages<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> kun er naaet op til <strong>om</strong>trent Halv<strong>de</strong>len af Fjoraarets Skibsfart.<br />
Der ank<strong>om</strong> til Archangel 54 norske Skibe (<strong>de</strong>raf 1 Dampskib), med samlet<br />
Drægtighed 13,208 Ton, og 5 svenske (heraf 2 Dampskibe), med samlet Drægtighed<br />
2,188 Ton.<br />
Sammenlignet med foregaaen<strong>de</strong> Aar, udgjör <strong>de</strong>tte for Norges Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
en Formindskelse af 47 Skibe og 13,400 Ton, og for Sveriges Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
en Nedgång af 5 Skibe og 2,700 Ton.<br />
Alt i alt afgik med Last fra Archangel:<br />
Heraf sees, at Formindskelsen af <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigcrs Skibsfart paa Ste<strong>de</strong>t<br />
hænger nöje sammen med Övergången fra Seil til Damp, <strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> framhævet<br />
i tidligere Kapporter, maa antages i stedse stigen<strong>de</strong> Grad at ville bringe Exporten<br />
över paa andre Nationers Hæn<strong>de</strong>r.<br />
Hvorvidt <strong>de</strong>nne Nedgång i vor Skibsfart paa Hvi<strong>de</strong>havet, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n — hvad<br />
<strong>de</strong>r er sandsynligt — vil vise sig at være af permanent Natur, spiller nogen<br />
væsentlig Rolle for skandinaviske Re<strong>de</strong>re, er <strong>de</strong>t selvfölgelig vanskeligt eller<br />
umuligt herfra at afgjöre. Det forsikres dog almin<strong>de</strong>lig, at Skandinaviens<br />
Re<strong>de</strong>re iaar frivillig have trukket sig tilbage, da Farten paa andre Farvan<strong>de</strong>,<br />
navnlig Amerika, antages at give bedre Resultat, uagtet Fragterne herfra iaar<br />
ligesaavel s<strong>om</strong> i fjor maa siges at have været favorable.<br />
Særlig kan nævnes Befragtningen af et norsk Skib med Trælast til Cap,<br />
efter en Fragtsats af £ 9. 10. 0 pr Std.<br />
Dampskibsfragterne for Havre til Östkysten var gjennemsnitlig 2 Sh. 6 D.<br />
pr Qnarter, til Kontinentet mellem Hamburg og Havre 1'/, D. mere. Flachsojr<br />
Hampfragterne til östkysten vare almin<strong>de</strong>lig 30 Sh., for Tow pr Ton og
9<br />
Codilla 50 Sh.; 10 % inere til Kontinentet. For Tjære, <strong>de</strong>r for störste<br />
Delen exportere<strong>de</strong>s i Seiiskibe, betaltes 3 Sh. 4 1 altnin<strong>de</strong>lig 9 D. mere.<br />
/, D.—3 Sh. 6 D. Beg<br />
Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> nærmest forudgaaen<strong>de</strong> Aarsrapporter har maattet <strong>om</strong>handle et<br />
ikke ubety<strong>de</strong>ligt Antal Uheld, overgaae<strong>de</strong> navnlig norske Skibe, har <strong>de</strong>n skandinaviske<br />
Skibsfart iaar været saagodts<strong>om</strong> befriet for Havarier. Kun et norsk<br />
Skib, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n sidste Halv<strong>de</strong>l af Saisonen forlod Archangel, sprang læk un<strong>de</strong>r<br />
en Storm u<strong>de</strong>nfor <strong>de</strong>n murmanske Kyst og maatte s<strong>om</strong> Havarist ven<strong>de</strong> tilbäge<br />
hertil. At saa faa Havarier fandt Sted blandt <strong>de</strong> skandinaviske Skibe, hænger<br />
vistnok först og fremmest sammen med, at et saa ringe Antal Fartöier iaar<br />
besögte Hvi<strong>de</strong>havet. Forlisene ere <strong>de</strong>rimod iaar gaaet ud över <strong>de</strong> andre Nationers<br />
Fartöier, nævnlig <strong>de</strong> engelske, af hvilke ikke mindre end 3 Danipskibe<br />
ere förliste, nemlig et ved <strong>de</strong>t nye Exportsted Kem, et an<strong>de</strong>t i Mesen, me<strong>de</strong>ns<br />
et tredje, <strong>de</strong>r blev afsendt fra England til Redning af <strong>de</strong>t i Kem förliste, selv<br />
löb paa Grund og sank ved Indsejliogen til Hvi<strong>de</strong>havet. Saavel i Kem s<strong>om</strong><br />
i Mesen foraarsage<strong>de</strong>s Forlisene ved ubereguelige eller ukjendtc Strömsætninger.<br />
To norske Dykkerselskabor har været beskæftige<strong>de</strong> med Optagelsen af <strong>de</strong><br />
sunkne Dampskibe, hvilke Forsög dog kun for <strong>de</strong>t i Kem engagere<strong>de</strong> Dykkerselskabs<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> — Wei<strong>de</strong>mann i Trondhjem — krone<strong>de</strong>s med Held.<br />
Arehangels Export<br />
hosföje<strong>de</strong> Kvanta:<br />
<strong>om</strong>fatte<strong>de</strong> iaar i <strong>de</strong>t væsentlige fölgen<strong>de</strong> Artikler, i <strong>de</strong><br />
Om Forretningernes Gäng kan for hver enkelt Artikkels Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
anföres fölgen<strong>de</strong>.<br />
Linfrö, <strong>de</strong>r gran<strong>de</strong>t paa <strong>de</strong>n foregaaen<strong>de</strong> Hösts ikke meget rigelige Afkastning<br />
s<strong>om</strong> anfört exportere<strong>de</strong>s i bety<strong>de</strong>lig mindre Kvantum end i 1888,<br />
betaltes i November og December forrige Aar med <strong>om</strong>trent 10 Rubel pr<br />
Tsehetv. à 8 Pud 20 ffi.<br />
Un<strong>de</strong>r Indfly<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong>n livligere Efterspörgsel i Begyn<strong>de</strong>isen af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Aar steg imidlertid Priserne og i Sonimerens Löb betalte man indtil<br />
12 Rubel. Til England solgtes <strong>de</strong>nne Artikkel efter en Pris af 39 Sh. 6 D.<br />
—40 Sh. pr 424 eng. 'B cif.<br />
Havre. Ogsaa for <strong>de</strong>nne Artikkels Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> blev <strong>de</strong> förste Forretninger<br />
afslutte<strong>de</strong> til mo<strong>de</strong>rate Priser, nemlig Srb. 2'80—2"90 pr Tsehetv. à<br />
5 Pud 25—30 S; ud paa Foraaret betaltes allere<strong>de</strong> Srb. 3'10—320 og <strong>om</strong><br />
S<strong>om</strong>meren Srb. 3'60, en Stigning <strong>de</strong>r fremkaldtes ved <strong>de</strong>t Londonske Markeds<br />
stadige Bedring.
10<br />
Markedspriserne var paa Foraaret 13 Sh. 8 D. og ud paa Efters<strong>om</strong>meren<br />
lige til 15 Sh. cif Englands östkyst pr 304 S engelsk.<br />
Sug k<strong>om</strong> overhove<strong>de</strong>t ikke til Export fra Archangel, s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong><br />
lave Markedspriser. De indförte Förråad af <strong>de</strong>nne Vare blef <strong>de</strong>rfor enten<br />
forbnigt af Bræn<strong>de</strong>rierne eller förmålet til Mel. I Archangel levere<strong>de</strong>s V<strong>år</strong>en<br />
til <strong>om</strong>trent 75 Kopek pr Pud.<br />
Flachs. Man sorterer her Flachsen i 6 Sorter, nemlig II og I Zabrack,<br />
IV, III, II og I Krone, af hvilke I Krone er <strong>de</strong>n höjeste Sort. Ved Prisnoteringerne<br />
tages I Zabrack s<strong>om</strong> Basis, og er Forskjellen mellem <strong>de</strong> lavere<br />
Sorter almin<strong>de</strong>lig 5 Rubel, og mellem <strong>de</strong> höieste Sorter 4 Rubel pr Verkowetz<br />
a 10 Pud. Priserne i Udlan<strong>de</strong>t faldt i Löbet af Aaret fra £ 32 for I Zabrack<br />
pr Ton à 20 cwt cif Englands Östkyst til 29 £, s<strong>om</strong> Fölge hvoraf<br />
<strong>de</strong> russiske Priser faldt fra Srb. 40 pr 10 Pud I Zabrack til Srb. 37. Forretningerne<br />
vare <strong>de</strong>rfor for herværen<strong>de</strong> Exportörer forbundne med adskillige<br />
Vanskelighe<strong>de</strong>r baa<strong>de</strong> ligeoverfor Sælgerne i Indlan<strong>de</strong>t og Kjöberne paa <strong>de</strong><br />
n<strong>de</strong>nlandske Marke<strong>de</strong>r. I mange Tilfæl<strong>de</strong> antages Resultatet at have været<br />
Tab for alle Parter. Et bety<strong>de</strong>ligt Kranium — över 20,000 Pud — ligger<br />
nrealiseret paa Lager hersteds.<br />
Hvad <strong>de</strong>r er sagt <strong>om</strong> Flachs, gjæl<strong>de</strong>r i endnu höjere Grad <strong>om</strong> Tota og<br />
Codilla, i hvilken Artikkel Stemningen var ganske ualmin<strong>de</strong>lig flau. Den overliggen<strong>de</strong><br />
Beholdning af <strong>de</strong>nne Vare belöber sig til c:a 42,500 Piid.<br />
Sæltran expe<strong>de</strong>re<strong>de</strong>s næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> til Hamburg, hvis Marked fuldgtændig<br />
behersker Priserne. Producenterne af <strong>de</strong>nne Vare, <strong>de</strong> russiske Kystbeboere,<br />
erholdt indtil 2 Rubel pr Pud.<br />
Terpentin er först i <strong>de</strong> senere Aar optraadt s<strong>om</strong> Exportvare herfra. Man<br />
betalte hersteds for röd Terpentin c:a 60 Kopek pr Pud.<br />
Sugmel un<strong>de</strong>rkaste<strong>de</strong>s hersteds en pludselig og hurtig Prisstigning, <strong>de</strong>ls<br />
s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>n ringe Vandstand i Dvinaen, <strong>de</strong>r gjor<strong>de</strong> Tilförselen besværlig,<br />
<strong>de</strong>ls s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong> en Tidlang truen<strong>de</strong> Udsigter for Aarets Höst i <strong>de</strong>t<br />
sydlige Rusland. En Del af <strong>de</strong>t for Archangel <strong>de</strong>stinere<strong>de</strong> Melkvantum blev<br />
<strong>de</strong>rfor med större For<strong>de</strong>l dirigeret til andre Egne af Riget, og i Archangel<br />
indtraf s<strong>om</strong> Fölge <strong>de</strong>raf en midlertidig Mangel, s<strong>om</strong> bevirke<strong>de</strong>, at Prisen hurtig<br />
gik op fra 75 Kopek pr Pud til 90 og 95. Paa Lager haves c:a 90,000<br />
Pud til Dækning af Konsumptionen un<strong>de</strong>r Vinteren og Foraaret.<br />
Havregryn solgtes hersteds for Srb. T10 pr Pud.<br />
Stemningen for Tjære var i Begyn<strong>de</strong>isen flau; men <strong>de</strong>n indtrufne stærke<br />
Efterspörgsel i Udlan<strong>de</strong>t frembragte snart en exceptionel stærk Prisstigning.<br />
Fra Srb. 2'50 pr Tön<strong>de</strong> steg Prisen til Srb. 36 0 for <strong>de</strong> tykke Sorter; <strong>de</strong><br />
tyn<strong>de</strong> Sorter koste<strong>de</strong> <strong>om</strong>trent 30 Kopek mere. De engelske Kjöbere betalte i<br />
Begyn<strong>de</strong>isen 7 Sh. pr Tön<strong>de</strong>, senere lige til 10 Sh. pr Tön<strong>de</strong> fob.<br />
For Beg gjæl<strong>de</strong>r hvad <strong>om</strong> Tjære er sagt. Stigningen paa <strong>de</strong>t engelske<br />
Marked .fra 4 Sh. 9 D. (i April og Mai) til 5 Sh. 3 D. (i August) pr cwt.<br />
cif. bevirke<strong>de</strong> en Stigning i Indlan<strong>de</strong>ts Priser fra 45 til 55 Kopek pr Pud.<br />
Skind. Hovedsagelig udföres herfra Sælskind til Tyskland. Man betalte<br />
her for store Sælskind c:a Srb. 2'20 pr Stykke, og for Rensdyrsskind, <strong>de</strong>r<br />
ligele<strong>de</strong>s exporteres til Tyskland, <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>n samme Pris.<br />
Trælast. Fob. Priserne paa <strong>de</strong>nne Artikkel var <strong>om</strong>trent fölgen<strong>de</strong>:
11<br />
Disse Priser gjæl<strong>de</strong> <strong>de</strong> gangbare Dimensioner 3X11 og 8X9; <strong>de</strong> övrige<br />
mindre attraae<strong>de</strong> Dimensioner betaltes forholdsvis billigere.<br />
Et Forsög, <strong>de</strong>r ifjor blev gjort paa at exportere friske Hönseæg til England<br />
— hvorhen i nævnte Aar sendtes 258,600 Stykker — er ikke gjentaget<br />
iaar og antages <strong>de</strong>rfor mislykket.<br />
Udfal<strong>de</strong>t af Hösten <strong>1889</strong>.<br />
Linfrö har leveret en mid<strong>de</strong>ls Höst, ikke nn<strong>de</strong>r forrige Åars, og Priserne<br />
i Indlan<strong>de</strong>t ere ikke höje; man förlänger 10 Rubel pr Tschetv. leveret Archangel,<br />
hvorefter kalknleres 35 Sb.—35 Sh. 6 D. pr 424 eng. f£ fob. Stemningen<br />
i <strong>de</strong>nne Artikkel flan.<br />
Havrehösten har ätter været rig; men Kvaliteten er ikke överalt tilfredsstillen<strong>de</strong>;<br />
<strong>de</strong>lvis er <strong>de</strong>n let af Vægt. Priserne ere temmelig höje, og man har<br />
hersteds allere<strong>de</strong> betalt indtil Srb. 3'5 0 pr Tschetv. Salg til London antages<br />
effektuerbar efter en cif. Pris af 16 Sh. pr 324 S.<br />
Sug har leveret en ringe Höst, og <strong>de</strong>nne Artikkel kan neppe paaregnea<br />
til Export, da antagelig <strong>de</strong>t hele Kvantum vil blive förmålet til Mel. S<strong>om</strong><br />
Fölge af <strong>de</strong>nne utilfredsstillen<strong>de</strong> Höst ere Melpriserne höje, og staar <strong>de</strong>t neppe<br />
til at antage, at Melet vil kunne erhol<strong>de</strong>s leveret Archangel billigere end 1<br />
Rubel Pu<strong>de</strong>t.<br />
Flachs har i kvantitativ Henseen<strong>de</strong> leveret en god Höst; men Kvaliteten<br />
lä<strong>de</strong>r i enkelte Distrikter adskilligt tilbage at önske, hvorfor <strong>de</strong> bedre Sorter<br />
kun i ringe Udstrækning ville k<strong>om</strong>me til Export herfra i 1890. S<strong>om</strong> Fölge<br />
af Flauhe<strong>de</strong>n paa <strong>de</strong> u<strong>de</strong>nlandske Marke<strong>de</strong>r, er ogsaa Stemningen hersteds mat<br />
og Priserne lave u<strong>de</strong>n dog at före til nævneværdige Forretninger. Efter Marke<strong>de</strong>ts<br />
nuværen<strong>de</strong> Tilstand vil<strong>de</strong> Forretning med Udlan<strong>de</strong>t kunne gjöres til<br />
£ 28 fob.<br />
Priserne paa Tjære og Beg ere her, s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>n livlige Efterspörgsel<br />
i Udlan<strong>de</strong>t, dyre, og vil man antagelig ikke kunne kjöbe Tjære un<strong>de</strong>r Srb. 3'20<br />
pr Tön<strong>de</strong> og Beg 50 Kopek pr Pud. De u<strong>de</strong>nlandske Kjöbere maa altsaa<br />
gjöre Regning paa at maatte betale c:a 11 Sh. pr Tön<strong>de</strong> Tjære fob., og c:a<br />
4 Sh. 6 D.—4 Sh. 9 D. pr Centner Beg.<br />
Trodast. Det forhaandværen<strong>de</strong> Lager af skaaren og uskaaren Last, <strong>de</strong>r<br />
kan k<strong>om</strong>me til Afskibning i næste Aar, er kun ringe, da Trælasthandlerne,<br />
s<strong>om</strong> tidligere indberettet, ved Tömmerauktionerne i forrige Aar holdt sig tilbage<br />
paa Grund af <strong>de</strong> höje Priser. I disse Taxtpriser er <strong>de</strong>r iaar skeet et Afslag<br />
af c:a 10 %\ men herværen<strong>de</strong> Trælasthuse have for störste Delen frem<strong>de</strong>les<br />
holdt sig tilbage, da Priserne endnu fin<strong>de</strong>s for stive. Et Par Sagbrug staa<br />
uvirks<strong>om</strong>me s<strong>om</strong> Fölge af Mangel paa Raamaterial, og <strong>de</strong>r höres fra flere Si<strong>de</strong>r<br />
Klage över Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Usikkerhed. Et af <strong>de</strong> störste og aeldste Han<strong>de</strong>lshuse<br />
i Archangel saavel s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t ene af Onegas to Sagbrug siges at ville<br />
likvi<strong>de</strong>re. Paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> <strong>om</strong>bygges flere af <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Sagbrug efter<br />
nye og udvi<strong>de</strong><strong>de</strong> Planer. Et Par Il<strong>de</strong>bran<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> senere Aar har lagt<br />
flere foræl<strong>de</strong><strong>de</strong> Sagbrug i Aske, har lettet Övergången til en mere tidsmæssig<br />
Driftsmaa<strong>de</strong>.
12<br />
Höstmarke<strong>de</strong>t i Archangel.<br />
I S<strong>om</strong>merens Löb opgives at være hidfört fra Murman og fra Norge fölgen<strong>de</strong><br />
Kvanta Fiskevarer:<br />
Ligele<strong>de</strong>s hidförtes fra Hvi<strong>de</strong>havet c:a 220,000 Dunker Sild, hvcr paa<br />
30 ® russisk.<br />
Disse Fiskevarer, <strong>de</strong>r for störste Delen siges at være realisere<strong>de</strong> i Löbet<br />
af Marke<strong>de</strong>t, <strong>om</strong>sattes efter fölgen<strong>de</strong> Priser.<br />
Fiskepriserne un<strong>de</strong>r Höstaaret <strong>1889</strong>:<br />
Indkjöbspriserne for Raafisk un<strong>de</strong>r Poniorernes Task<strong>han<strong>de</strong>l</strong> i Norge siges<br />
at have været fölgen<strong>de</strong>:<br />
Törfisk:<br />
Det til Norge niedbragte Mel hav<strong>de</strong> P<strong>om</strong>orerne indkjöbt paa Kredit til<br />
Hösten til en Pris af 90 — 100 Kopek pr Pud.<br />
Resultatet af Omsætningen un<strong>de</strong>r Höstmarke<strong>de</strong>t skildres s<strong>om</strong> tilfredsstillen<strong>de</strong><br />
for P<strong>om</strong>orerne, <strong>de</strong>r ogsaa nu i höj Grad trængte et godt Aar. Dette go<strong>de</strong><br />
Besultat opnaae<strong>de</strong>s uagtet Vandstan<strong>de</strong>n i Dvinaeu i hele S<strong>om</strong>merens Löb og<br />
un<strong>de</strong>r förste Del af Marke<strong>de</strong>t var ganske usædvanlig lav, hvorved alle Varetransporter<br />
i höj Grad vanskeliggjor<strong>de</strong>s. Vandstan<strong>de</strong>n bedre<strong>de</strong> sig dog i<br />
Marke<strong>de</strong>ts sidste Del, hvad <strong>de</strong>r selvfölgeligt först og fremst k<strong>om</strong> <strong>de</strong> senest hid-
13<br />
k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> P<strong>om</strong>orskibe til go<strong>de</strong>. Större Partier afseodtes s<strong>om</strong> vanligt til S:t<br />
Petersburg.<br />
Den fra Hvi<strong>de</strong>havet modtagne Sild realisere<strong>de</strong>s till 75 Kopek pr Dunk.<br />
Den fersksalte<strong>de</strong> Höstsild, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> fra Tr<strong>om</strong>sö, opnaae<strong>de</strong> en Pris af Srb.<br />
V50—2'50 pr Pud.<br />
Agnsild fra Finmarken solgtes efter en Pris af Srb. 4 pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Melpriserne holdt sig i hele Markedsti<strong>de</strong>n i Srb. 8'2 6 pr 9 Puds Matte<br />
kontant.<br />
Oplodningsarbej<strong>de</strong>rne i Onegabugten ere iaar fortsatte med vanlig Arbeidsstyrke.<br />
Extraordinært ville disse Arbej<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n gjenstaaen<strong>de</strong> Del af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Vinter blive fortsatte paa Isen ved Indseilingen til Kem, hvorfra, s<strong>om</strong> tidligere<br />
med<strong>de</strong>lt, iaar for förste Gäng iværksattes Export af Trælast fra <strong>de</strong>t nyoprette<strong>de</strong><br />
Sagbrug <strong>de</strong>rsteds. Erfaringerne un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tte Åars Saison har nemiig vist, at<br />
Farvan<strong>de</strong>t ved Kem skjuler flere hidtil ukjendte Grun<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r ere generen<strong>de</strong> for<br />
Skibsfarten, og af <strong>de</strong>nne Grund har <strong>de</strong>t hydrografiske Departement i Marineministeriet<br />
givet sit Sanitykke til, at <strong>de</strong> nævnte extraordinære Oplodninger<br />
sattes i Gäng allere<strong>de</strong> i Vinter, hxorved forhaabentlig <strong>de</strong>t fornödne Kjendskab<br />
til Farvan<strong>de</strong>t vil være erhvervet allere<strong>de</strong> in<strong>de</strong>n Navigationens Aabning 1890.<br />
Si<strong>de</strong>n Syttiaarene har s<strong>om</strong> bekjendt <strong>de</strong> russiske Toldafgifter været indkrævet<br />
i Guld, saale<strong>de</strong>s at vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Importör personlig har maattet præstere<br />
<strong>de</strong>t for Toldklareringeu fornödne Kvantum æ<strong>de</strong>lt Metal, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r ikke har<br />
været Adgang til at indbetale Solv eller Papir efter Dagens Kurs. I Archangel<br />
har <strong>de</strong>nne Bestemmelse paa Grund af Ste<strong>de</strong>ts fjærne og isolere<strong>de</strong> Beliggenhed<br />
været förbun<strong>de</strong>t med mange Ulemper, da <strong>de</strong>t hersteds til sine Ti<strong>de</strong>r er<br />
umuligt at opdrive Guld. Vistnok hol<strong>de</strong>r Arehangela Af<strong>de</strong>ling af Rigets Bank<br />
i Almin<strong>de</strong>lighed et begrændset Förråad af Guld, <strong>de</strong>r forhandles tii Publikum<br />
med et bety<strong>de</strong>ligt Procentüllæg över Dagens Kurs. men <strong>de</strong>t indtræffer ikke<br />
ganske sjæl<strong>de</strong>nt, at Bankens Beholdning slipper op, og i saa Fald er man henvist<br />
til <strong>de</strong>t ubety<strong>de</strong>lige Kvantum Guld, <strong>de</strong>r kan være i Cirkulation blandt<br />
Publikum; men <strong>de</strong>nne Kil<strong>de</strong> er selvfolgelig höist usikker. Hertil k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n,<br />
at Banken sælger sine Guldpenge u<strong>de</strong>n at kontrollere <strong>de</strong>res Fuldvægtighed,<br />
me<strong>de</strong>ns Toldbo<strong>de</strong>n kun modtager <strong>de</strong>m efter Vægt, hvorfor ogsaa af <strong>de</strong>nne<br />
Grund Extraudgifter kan paaföres Publikum.<br />
I Erkjen<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong> mange Ulemper, <strong>de</strong>r ere forbundne med <strong>de</strong>t nugjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
System, har Archangels Toldchef taget Initiativet til at hidföre for <strong>de</strong>tte<br />
Steds Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> en bedre Ordning af Forhol<strong>de</strong>ne, i<strong>de</strong>t han til Finansministeriet<br />
har indsendt et Forslag, gaaen<strong>de</strong> ud paa at Importörer, <strong>de</strong>r ikke<br />
ere i Besid<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong>t fornödne Kvantum Guld, skulle have Ret til at <strong>de</strong>ponere<br />
i Toldbo<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t fornödne Belöb Papirrubler eller Solv, hvorpaa Toldvæsenet<br />
selv for Importörens Regning rekvirerer Guld fra S:t Petersburg.<br />
Dette Förslag, <strong>de</strong>r skal have go<strong>de</strong> üdsigter til at blive vedtaget af Centralstyrelsen,<br />
vil utvivls<strong>om</strong>t repræsentere et ikke uvæsentligt Fremskridt i herværen<strong>de</strong><br />
Forhold.<br />
Foranlediget ved, att Finmarkens Kjöbmænd <strong>de</strong>tte Aar ikke vare forsyne<strong>de</strong><br />
med Salt, da P<strong>om</strong>orerne ank<strong>om</strong> for at gjöre sine Indkjöb, ere <strong>de</strong>sse nu indgaae<strong>de</strong><br />
till Styrelsen med et Andragen<strong>de</strong> <strong>om</strong> at erhol<strong>de</strong> Rettighed til at anlægge<br />
Transitläger af <strong>de</strong>nne Vare i Archangel, og siges <strong>de</strong>t, at Myndighe<strong>de</strong>n skal<br />
være velvillig stemt ligeoverfor <strong>de</strong>tte P<strong>om</strong>orernes Onske.
14<br />
Sundhedstilgtan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r Sonimerens Löb har været tilfredsstillen<strong>de</strong>. Forti<strong>de</strong>n<br />
hersker ber, s<strong>om</strong> över alt, Influenza, <strong>de</strong>r er meget stærkt udbredt.<br />
Det er ovenfor sagt, at <strong>de</strong>n iaar indtrufne volds<strong>om</strong>me Nedgång i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong><br />
Bigers Skibsfart paa Archangel sandsynligvis vil vise sig att være af<br />
permanent Natur. Denne Antagelse grun<strong>de</strong>r sig ikke allene paa Hensynet til<br />
<strong>de</strong> Faktorer, <strong>de</strong>r have været virken<strong>de</strong> iaar; men ogsaa paa <strong>de</strong>n Omstændighed,<br />
att <strong>de</strong> længe forberedte Arbej<strong>de</strong>r paa Opmuddringen af Archangels Bar iaar<br />
have taget sin Begyn<strong>de</strong>lse, og efter Programmet, <strong>om</strong> intet stö<strong>de</strong>r til, antages<br />
kunne være afslutte<strong>de</strong> in<strong>de</strong>n et begrændset Antal Aar, maaske 5 à 6, hvorved<br />
dog er at mærke, at allere<strong>de</strong> efter Forlöbet af Halv<strong>de</strong>len af <strong>de</strong>tte Tidsrum, <strong>de</strong>n<br />
projektere<strong>de</strong> dybere Seilren<strong>de</strong> skal være udmudret i sin halve Bred<strong>de</strong>, og<br />
Adgangen for <strong>de</strong> dybtgaaen<strong>de</strong> Dampskibe, <strong>de</strong>r almin<strong>de</strong>lig antages for störste<br />
Delen at ville tilrive sig Archangels Export, aaben allere<strong>de</strong> fra <strong>de</strong>tte Tidspunkt<br />
at regne. For 1890 Åars Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> vil dog ingen Förändring paa Barren<br />
flö<strong>de</strong> Sted.<br />
Ifölge Med<strong>de</strong>lelser fra Bestyreren af disse Arbei<strong>de</strong>r, er <strong>de</strong>t Meningen at<br />
udmudre en Seilren<strong>de</strong> paa 50 Favnes Bred<strong>de</strong> og 21 Föds Dyb<strong>de</strong>, hvilket forudsætter<br />
Muddring paa en Udstrækning af 2 Werst, hvilket Arbei<strong>de</strong>, <strong>om</strong> alt gaar<br />
godt, vil kunne være tilen<strong>de</strong>bragt i <strong>de</strong>t ovennævnte Tidsrum.<br />
Haand i Haand med Arbej<strong>de</strong>rne paa Barren — <strong>de</strong>t vil sige <strong>om</strong> Vaaren<br />
i Tidsrummet rnellem Flo<strong>de</strong>ns Opgang og Hvi<strong>de</strong>havets Befrielse for Is, samt <strong>om</strong><br />
Hösten fra <strong>de</strong>n Tid, da Arbej<strong>de</strong>t paa Barren forhindres af Veirforhol<strong>de</strong>ne og<br />
indtill Flo<strong>de</strong>ns Islægning — skal <strong>de</strong>r foretages Uddybningsarbei<strong>de</strong>r paa en<br />
mellem Soll<strong>om</strong>bal og Archangel beliggen<strong>de</strong> Grund, <strong>de</strong>r hidtil har hindret <strong>de</strong><br />
n<strong>de</strong>nlandske Skibe fra at k<strong>om</strong>me op til Archangel.<br />
I in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Höst ere disse Aibei<strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> naae<strong>de</strong> saa vidt, at Farvan<strong>de</strong>t<br />
til Archangel er aabent for Fartöjer af 11 Fads Dybgaaen<strong>de</strong>, og haaber<br />
man ved Arbei<strong>de</strong>rne næste Vaar at opnaa, at ethvert Fartöi, <strong>de</strong>r nu kan passere<br />
Barren (14 Föds Dybgaaen<strong>de</strong> ved Höivand) ogsaa kan passere <strong>de</strong>n nævnte<br />
Grund, hvorved altsaa uhindret Förbin<strong>de</strong>lse lige op til Archangel vil være<br />
tilveiebragt. Senere er <strong>de</strong>t Meningen at la<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>rne paa Barren og paa<br />
Grun<strong>de</strong>n fölges ad, saale<strong>de</strong>s, at Dyb<strong>de</strong>n paa begge Ste<strong>de</strong>r til en hver Tid bliver<br />
<strong>de</strong>n samme.<br />
Med <strong>de</strong>tte Arbei<strong>de</strong>s Ful<strong>de</strong>n<strong>de</strong>lse antages s<strong>om</strong> nævnt Archangels Export for<br />
<strong>de</strong>n långt overveien<strong>de</strong> Del at ville k<strong>om</strong>me över i <strong>de</strong> engelske og tyske Dampskibsre<strong>de</strong>res<br />
Hæn<strong>de</strong>r, og er <strong>de</strong>r selvfölgelig Grund til <strong>de</strong>n Antagelse, at man<br />
for <strong>de</strong>n skandinaviske Skibsfarts Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> staar ved et Ven<strong>de</strong>punkt, forsaavidt<br />
<strong>de</strong>tte Udtryk er anven<strong>de</strong>ligt <strong>om</strong> en Skibsfart af ikke större Omfång<br />
eud <strong>de</strong>n skandinaviske paa Hvi<strong>de</strong>havet.<br />
C. Falsen.<br />
Stuttgart <strong>de</strong>n 17 januari 1890.<br />
(Årsberättelse för 1888. )*<br />
I sin allmänna öfversigt af <strong>år</strong>ets ekon<strong>om</strong>iska företeelser framhålla Würtembergs<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>skamrar säs<strong>om</strong> utmärkan<strong>de</strong> drag <strong>de</strong>n lifliga börsverksamheten,<br />
prisstegringen å råmaterial, ökad samfärdsel, utvidgad verksamhet för många<br />
fabriksgrenar samt <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lsefulla ändringen i kursvär<strong>de</strong> på rysk <strong>och</strong> österrikisk<br />
valuta. Många orsaker medverka<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s att göra spekulationen lifligare<br />
* Ink<strong>om</strong> for sent för att inflyta i förra <strong>år</strong>gången.
15<br />
icke endast, frän <strong>de</strong> större utan, ännu mera anmärkningsvärd»;, frän <strong>de</strong> smärre<br />
kapitalisternes sida. In<strong>om</strong> <strong>de</strong>n industriella verl<strong>de</strong>n sträfva<strong>de</strong> man samtidigt att<br />
gen<strong>om</strong> sammanslutningar trygga sig mot föregåen<strong>de</strong> ti<strong>de</strong>rs olägenheter af öfverproduktion<br />
<strong>och</strong> tillintetgöran<strong>de</strong> konkurrens. Att likväl, med erkännan<strong>de</strong> af allt<br />
<strong>de</strong>tta, mycket återst<strong>år</strong> att afhjelpa <strong>och</strong> förbättra är lika säkert, i synnerhet för<br />
<strong>de</strong>talj<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, liks<strong>om</strong> å andra sidan icke saknas bevis att, trots alla yrkeskonventioner,<br />
<strong>de</strong> bättre ti<strong>de</strong>rna framkallat företag i väl vidsträckt <strong>om</strong>fattning,<br />
hvilkas afkastning<br />
offringar.<br />
knappast tor<strong>de</strong> stå i rimligt förhållan<strong>de</strong> till gjorda upp<br />
Man har med rätta fäst uppmärksamheten på <strong>de</strong>n stora <strong>om</strong>hvälfning i<br />
Würtembergs ekon<strong>om</strong>iska lif s<strong>om</strong> egt rum un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t flydda fjer<strong>de</strong><strong>de</strong>ls seklet.<br />
År 1864, vid konung Karl I:s tronbestigning, var Würtemberg ett hufvudsakligen<br />
åkerbrukan<strong>de</strong> land; i v<strong>år</strong>a dagar ligger <strong>de</strong>ss tyngdpunkt i <strong>de</strong>n industriella<br />
verksamheten. Att <strong>de</strong>nna utvecklats så lyckligt, är i hög grad att tillskrifva<br />
nyssnämn<strong>de</strong> regent, hvars <strong>om</strong>sorger framträdt lika mycket gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t hastiga<br />
skapan<strong>de</strong>t af jernvägar s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> uppmuntran åt konstindustrien <strong>och</strong> nya yrkesgrenar.<br />
Också är <strong>de</strong>t i erkännan<strong>de</strong> häraf <strong>de</strong> nuvaran<strong>de</strong> industriella kretsarne<br />
slutit sig kring regeringen i syfte att till industriens framtida stöd <strong>och</strong> uppmuntran<br />
bilda en fond, hvilken nu uppg<strong>år</strong> till 550,000 mark <strong>och</strong> skall bevara<br />
minnet af <strong>de</strong>n regent s<strong>om</strong> så verkat for lan<strong>de</strong>ts förkofran.<br />
Spanmålsmarkna<strong>de</strong>n rönte stort intryck af <strong>de</strong>n rika skör<strong>de</strong>n 1887 <strong>och</strong> <strong>de</strong><br />
stora lager s<strong>om</strong> före tullförhöjningen samlats. Affärerna börja<strong>de</strong> först i maj<br />
<strong>och</strong> togo knappast någon fart förr än man försport <strong>de</strong>t svaga skör<strong>de</strong>utslaget i<br />
grannstaterna. I september <strong>och</strong> oktober stego prisen, men visa<strong>de</strong> sig sedan<br />
vacklan<strong>de</strong> på grund af <strong>de</strong>n rika ryska skör<strong>de</strong>n <strong>och</strong> stodo vid <strong>år</strong>ets slut lågt,<br />
med trög <strong>om</strong>sättning.<br />
Fruktskör<strong>de</strong>n var synnerligen rik <strong>och</strong> odlarne drogo in vackra summor,<br />
trots <strong>de</strong> låga prisen. Vin gaf <strong>de</strong>remot knapp skörd <strong>och</strong> importen steg <strong>de</strong>rför<br />
ansenligt, trots <strong>de</strong> höjda tullarne, i synnerhet af italienskt vin, hvilket st<strong>år</strong> i<br />
28 francs pr hl. Den tidigare <strong>om</strong>nämnda framställningen af mousseran<strong>de</strong> viner<br />
fortg<strong>år</strong> på ett tillfredsställan<strong>de</strong> sätt, ehuru en af <strong>de</strong> bästa kun<strong>de</strong>rna, England,<br />
på grund af <strong>de</strong> nya tulltarifferna mer <strong>och</strong> mer aflägsnat sig fiån oss <strong>och</strong> i<br />
stället förser sig <strong>från</strong> Frankrike.<br />
Affärerna i bränvin gingo trögt <strong>och</strong> utförseln 1888 nåd<strong>de</strong> knappast till<br />
hälften af hvad <strong>de</strong>n var 1886. Förbrukningen in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t, hvilken aldrig<br />
varit synnerligen stor, nedgick ytterligare på grund af <strong>de</strong>n rika fruktskör<strong>de</strong>n <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong> låga vinprisen. Humle gaf 1888 un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lskörd, men prisen voro fastare<br />
än förut. Mot <strong>år</strong>ets slut skeppa<strong>de</strong>s mycket till England, men för prima vara,<br />
hvaraf vi ha<strong>de</strong> endast obetydligt, vän<strong>de</strong> sig engelsmännen till Nordamerika.<br />
Bryggerierna ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>t sär<strong>de</strong>les godt <strong>och</strong> lära nu <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> tänka på att begära<br />
nedsättning i maltskatten.<br />
Tillverkarne af chokolad, konfityrer etc. hafva trots skyddstullar att utstå<br />
sv<strong>år</strong> konkurrens <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att v<strong>år</strong> utförBel till Frankrike, Schweix<br />
<strong>och</strong> Holland blir allt mindre.<br />
Beträffan<strong>de</strong> kolonialvaror kan nämnas, att <strong>de</strong>n förr ganska betydliga kaffe<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
totalt förstörts gen<strong>om</strong> terminsaffärerna. Bättre ställer sig förhållan<strong>de</strong>t<br />
med te, hvilket ej är föremål för så stor spekulation. Prisen voro fa^ta med<br />
hausse för aprilskör<strong>de</strong>n. De nya tyska ångbåtslinierna på Kina hatva haft stort<br />
inflytan<strong>de</strong> på affärerna i te. Tobak af utländskt ursprung höll sig väl på markna<strong>de</strong>n,<br />
framför allt <strong>de</strong> bättre sorterna <strong>från</strong> Sumatra <strong>och</strong> Brasilien, af hvilka<br />
sista skör<strong>de</strong>n &iog fel.
16<br />
Han<strong>de</strong>ln med droger <strong>och</strong> kemikalier f<strong>år</strong> allt sv<strong>år</strong>are att behälla sin marknad<br />
i Schweiz <strong>och</strong> Österrike. Det hin<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> tullarne resa nästan öfver allt,<br />
kan icke förbises <strong>och</strong> är af vida större bety<strong>de</strong>lse än en tillfällig prisstegring.<br />
B<strong>om</strong>ull inför<strong>de</strong>s i sådan myckenhet un<strong>de</strong>r början af <strong>år</strong>et att markna<strong>de</strong>n<br />
öfverfyl<strong>de</strong>s <strong>och</strong> prisen sjönko. Spekulationen mot slutet af <strong>år</strong>et var synnerligen<br />
svag. Stri<strong>de</strong>n mellan spinnerier <strong>och</strong> väfverier pågick s<strong>om</strong> förut; för <strong>de</strong> sistnämnda<br />
var <strong>år</strong>et ett af <strong>de</strong> sämsta i mannaminne. Ull af inhemskt ursprung<br />
<strong>om</strong>sattes trögt på grund af stora äldre förråd, hvilka ej utan förlust kun<strong>de</strong><br />
realiseras. Trikåfabrikerna voro mycket sysselsatta, men måste göra stora ansträngningar<br />
för att behålla sin ställning. Den förr ansenliga exporten af snbrlif<br />
till Förenta staterna, Österrike, Italien m. fl. län<strong>de</strong>r har nästan upphört,<br />
sedan höga tullar tillk<strong>om</strong>mit <strong>och</strong> fabriker uppstått <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s. Deremot hafva<br />
färdiggjordu klä<strong>de</strong>r fortfaran<strong>de</strong> betydlig afsättning pä Frankrike, Holland,<br />
Schweiz <strong>och</strong> Sydamerika.<br />
In<strong>om</strong> metallindustrien verka koalitionerna alltjemt välgöran<strong>de</strong>, <strong>och</strong> samstämmigt<br />
intygas att ställningen förbättrats. Tullen på kol <strong>och</strong> råämnen fördyrar<br />
emellertid tillverkningen. Den mekaniska industrien har, fastän väl sysselsatt,<br />
arbetat med små vinster, på grund <strong>de</strong>ls af höjdt jernpris, <strong>de</strong>ls af införseltullarne<br />
i Ryssland <strong>och</strong> Österrike-Ungern, hvilka så godt s<strong>om</strong> utestängt oss,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att engelsmännen gen<strong>om</strong> differentialtariffer åtminstone i Österrike<br />
hafva lätt afsättning för sina maskiner.<br />
Markna<strong>de</strong>n i hudar <strong>och</strong> lä<strong>de</strong>r har småning<strong>om</strong> förbättrats sedan 1883.<br />
Skinnhandskar afsattes med större lätthet än på flera <strong>år</strong> <strong>och</strong> tyckas nu knappast<br />
hafva något att frukta af sticka<strong>de</strong> sådana.<br />
En ökad byggnadsverksamhet framkalla<strong>de</strong> rask <strong>om</strong>sättning i tegel <strong>och</strong><br />
byggnadsvirke, hvilken sistnämnda artikel på grund af stor efterfrågan <strong>och</strong> höjda<br />
tullar gick upp i pris med 10 %. Af cement är tillverkningen större än behofvet.<br />
Så väl möbel- s<strong>om</strong> piano-verkstä<strong>de</strong>rna, in<strong>om</strong> hvilka branscher vi ega betydan<strong>de</strong><br />
anläggningar, ha<strong>de</strong> ett godt är, tack vare <strong>de</strong> fredliga förhållan<strong>de</strong>na.<br />
Pärers-fabrikationen li<strong>de</strong>r nu s<strong>om</strong> förut af öfverproduktion med <strong>de</strong>raf<br />
följan<strong>de</strong> låga pris.<br />
Till <strong>år</strong>ets ekon<strong>om</strong>iska historia hör förnyan<strong>de</strong>t af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktaterna med<br />
Österrike <strong>och</strong> Schweiz.<br />
Adolphe Fe<strong>de</strong>rer.<br />
Innehåll: Archangel (sid. 8), Bryssel (sid. 1—6), London (sid. 7), Stuttgart (sid. 14),<br />
Tripoli (sid. 6).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 2.<br />
Lübeck <strong>de</strong>n 8 februari 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r àr <strong>1889</strong><br />
besökte distriktets hamnar, var följan<strong>de</strong>:<br />
a) Segelfartyg.<br />
b) Ångfartyg.<br />
I. Svenska fartyg.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 2
18<br />
Totalsumman af svenska segel- <strong>och</strong> ångfartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ank<strong>om</strong>mo<br />
till <strong>och</strong> afgingo <strong>från</strong> distriktet, utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s:<br />
Af <strong>de</strong>ssa fartyg besökte:<br />
eller, <strong>om</strong> seglare <strong>och</strong> ångare sammanräknas, 1,928 fartyg <strong>om</strong> 318.569'4l ton;<br />
hvilka siffror i jemförelse med <strong>år</strong> 1888 utvisa en tillökning af 190 st. i antalet<br />
fartyg <strong>och</strong> i drägtigheten af 36,979'51 ton.<br />
a) Segelfartyg.<br />
b) Ångfartyg.<br />
II. Norska fartyg.
Af nämnda fartyg ank<strong>om</strong>mo:<br />
19<br />
Totalsumman af norska segel- <strong>och</strong> ångfartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> besökte<br />
distriktet, utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s:<br />
hvilket i jemfòrelse med <strong>år</strong> 1888 utvisar en tillökning af 16 i antalet fartyg,<br />
men doremot en minskning af 1,547.88 ton i drägtigheten.<br />
De af svenska <strong>och</strong> norska fartyg i fart på distriktet insegla<strong>de</strong> bruttofrakterna<br />
utgjor<strong>de</strong> enligt lemua<strong>de</strong> uppgifter för <strong>år</strong> <strong>1889</strong>:<br />
För svenska segelfartyg:<br />
För svenska ångfartyg:<br />
För svenska segelfartyg:<br />
För svenska ångfartyg:<br />
För norska segelfartyg:<br />
För norska ångfartyg:
För norska segelfartyg:<br />
För norska ångfartyg:<br />
20<br />
De resp. hamnarnas bety<strong>de</strong>lse för <strong>de</strong>n svenska <strong>sjöfart</strong>en utvisas af följan<strong>de</strong><br />
öfversigt<br />
<strong>1889</strong><br />
Andra hamnar i Schleswig- Holstein:<br />
Andra hamnar i Schleswig-Holstein:<br />
1888<br />
1887
Andra hamnar i Schleawig-Holstein:<br />
21<br />
Följan<strong>de</strong> siffror gifva en öfversigt af <strong>de</strong>n svenska <strong>sjöfart</strong>en på distriktet<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista fem <strong>år</strong>en:<br />
i me<strong>de</strong>ltal 1,553 fartyg, 257,342 ton <strong>och</strong> kr. 2,165.737 <strong>om</strong> <strong>år</strong>et.<br />
Den norska skeppsfarten på distriktet var un<strong>de</strong>r samma fem<strong>år</strong>speriod tyvärr<br />
föga betydlig:<br />
i me<strong>de</strong>ltal 141 fartyg, 27,307 ton <strong>och</strong> kr. 409,824 pr <strong>år</strong>.<br />
De sürskilda hamnarna in<strong>om</strong> distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af följan<strong>de</strong><br />
antal fartyg:
22<br />
Den relativa bety<strong>de</strong>nheten af <strong>de</strong>n svenska <strong>och</strong> norska <strong>sjöfart</strong>en med ångare<br />
<strong>och</strong> segelfartyg framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> sammanställning:<br />
Svenska skeppsfarten.<br />
Hela <strong>de</strong>n konsulskassan tillfallan<strong>de</strong> uppbör<strong>de</strong>n belöpte sig till rmk 12,294"? 1<br />
eller kr. 10,929 mot kr. 11,441 för 1888. Minskningen, s<strong>om</strong> var kr. 512.<br />
ha<strong>de</strong> sin grutid i bortfallan<strong>de</strong>t af en <strong>de</strong>l förut vid hufvudstationen utstälda<br />
attester öfver hudar, ull o. s. v. Det myckna expeditionsarbetet för tjenstefolk,<br />
gesäller <strong>och</strong> daglönare sker nästan alltid utan afgift.<br />
Vid hufvudstationen utstäl<strong>de</strong>s nya matrikelintyg för 422 svenskar <strong>och</strong> 9<br />
norrmän, hvarvid afgift uppbars i 25 fall. I <strong>de</strong> Mecklenburgska storhertigdömena,<br />
<strong>de</strong>r å <strong>de</strong> stora godsen klagas öfver brist på arbetare, är matrikelintyg<br />
ej erfor<strong>de</strong>rligt. I provinsen Schleswig-Holstein tyckes <strong>de</strong>t ännu bero pä ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong><br />
Landrath eller polismyndighet, huruvida dylikt legitimationspapper skall<br />
företes <strong>och</strong> <strong>år</strong>ligen förnyas eller icke. I sta<strong>de</strong>n Lübeck <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> samt<br />
i <strong>de</strong>t Ol<strong>de</strong>nburgska furstendömet af samma namn fordras matrikelintyg af alla<br />
svenskar <strong>och</strong> norrmän utan undantag.<br />
Den på generalkonsulatets förslag utfärda<strong>de</strong> kongl. kungörelsen af <strong>de</strong>n 28<br />
november 1884 angåen<strong>de</strong> tjenstehjonsk<strong>om</strong>missionärer har betydligen inskränkt<br />
invandringen af tjenstefolk <strong>från</strong> Sverige, isynnerhet sedan på ve<strong>de</strong>rbörlig anmälan<br />
häri<strong>från</strong> åtskilliga personer blifvit bötfäl<strong>de</strong> för obehörigt utöfvan<strong>de</strong> af<br />
verksamhet sås<strong>om</strong> k<strong>om</strong>missionärer. Deremot hitsändas af s. k- »Fæstemænd» i
23<br />
Köpenhamn svenska pigor <strong>och</strong> dränggossar, s. k. »Halbknechte», hvilka ofta<br />
klaga öfver att <strong>de</strong> blifvit bedragna af <strong>de</strong> danska k<strong>om</strong>missionärerna eller af<br />
<strong>de</strong>sses affärsvänner här i Lübeck. Lönerna, s<strong>om</strong> i Köpenhamn stipuleras i<br />
kronor, utbetalas vanligen i Tyskland med lika många mark, <strong>och</strong> måste tjenstehjonet<br />
vid hitk<strong>om</strong>sten stanna längre eller kortare tid hos adressaten, hvilket<br />
alltid faller sig dyrt. Stadspigor <strong>och</strong> fabriksflickor sändas till mejerier eller<br />
bön<strong>de</strong>r i stället för att efter löfte få platser hos herrskap. Märkligt är, att<br />
nämn<strong>de</strong> s. k. »PæstemæodJ nästan uteslutan<strong>de</strong> hitsända svenskt tjenstefolk. Danska<br />
tjenstehjon hitk<strong>om</strong>ma nästan aldrig; <strong>de</strong>remot har man på sista ti<strong>de</strong>n börjat att<br />
i Köpenhamn äfven värfva norska tjenstefiickor.<br />
Vid hufvudstationen verkstäl<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et följan<strong>de</strong> mönstringsförrättningar:<br />
Generalkonsulatets adress är Mengstrasse n:o 30 <strong>och</strong> hålles kontoret öppet<br />
kl. 10 f. m.— 1 e. ni. samt 3 — 5 <strong>och</strong> 6—8 e. m.<br />
Trävaru<strong>om</strong>sättnivgen in<strong>om</strong> distriktet visa<strong>de</strong> äfven un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> rätt<br />
mycken lifligliet. På grund af <strong>de</strong>n nordiska trävarumarkna<strong>de</strong>ns fasta hållning<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>raf följan<strong>de</strong> starkare efterfrågan i <strong>de</strong>t inre af Tyskland upprym<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n<br />
<strong>från</strong> <strong>år</strong> 1888 i Lübeck befintliga stora behållningen redan un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första måna<strong>de</strong>rna<br />
af <strong>år</strong>et, så att man med otålighet motsåg <strong>sjöfart</strong>ens öppnan<strong>de</strong>. I april<br />
sked<strong>de</strong> importen uteslutan<strong>de</strong> frän Memel, Königsberg <strong>och</strong> södra Sverige; i maj<br />
k<strong>om</strong> äfven införseln <strong>från</strong> norra Sverige, Finland <strong>och</strong> Ryssland i gång. Den<br />
un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> höst inträdda stegringen af <strong>om</strong>kring 15 °; vid inköpen för är<br />
<strong>1889</strong> bibehöll sig. Importen <strong>från</strong> Sverige till Lübeck af brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor<br />
uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till <strong>om</strong>kring 150,000 kbm. mot 148,000 d:o för 1888,<br />
105,000 d:o för 1887 oeh 93.000 d:o för 1886. Af svenska spärrar <strong>och</strong><br />
bjeikar inför<strong>de</strong>s är 1887 7.500 kbm., 1888 11,900 d:o oeh <strong>1889</strong> 12,500 d:o.<br />
Af <strong>år</strong>ets bräd- <strong>och</strong> plankimport förskrefvo sig:<br />
Äften tillförseln af gröfre snickeriarbeten <strong>från</strong> Sverige, isynnerhet af dörrar<br />
<strong>och</strong> fönsterramar, var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i tilltagan<strong>de</strong>.<br />
Qvaliteten af din svenska importen var i allmänhet god. doek klaga<strong>de</strong>s<br />
un<strong>de</strong>r senare hälften af s<strong>om</strong>maren stund<strong>om</strong> öfver blåfläekig vara.<br />
Un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren <strong>om</strong>sattes fyrskurna furubrä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor <strong>från</strong> Gefle,<br />
Sö<strong>de</strong>rhamn oeli Hudiksvall till följan<strong>de</strong> me<strong>de</strong>lpriser pr standard fritt <strong>om</strong> bord:
24<br />
Sågfallan<strong>de</strong> vara <strong>från</strong> Sundsvall-Örnsköldsviks distrikt obtinera<strong>de</strong>:<br />
Sågfallan<strong>de</strong> af Piteå:<br />
För gran <strong>från</strong> Gefle, Hernösand incl., regulera<strong>de</strong>:<br />
Hugget virke tycktes erfara föga inflytan<strong>de</strong> af prisstegringen för andra<br />
trävaror. För /4"—V7" spärrar <strong>från</strong> Norrbotten betaltes 33—36 pf. pr. eng.<br />
k.-fot f. o. b. i aflastningsorten; för gran bevilja<strong>de</strong>s 10—15 % rabatt.<br />
För vankantiga 12' X 1 7" furubrä<strong>de</strong>r eller s. k. valbrä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Oskarshamns,<br />
Vesterviks <strong>och</strong> Kalmar distrikt betaltes pr tolft cif.<br />
14' —16' i proportion mer; 2:a sortens med 25 % rabatt. Vankantiga<br />
14' X 3" <strong>och</strong> 2" plankor samt l 1 /," brä<strong>de</strong>r l:a betinga<strong>de</strong> 1 mk 40 pf. à 1<br />
mk 50 pf. pr k.-fot; 2:a sortens med 25 % rabatt.<br />
Fyrskurna granbrä<strong>de</strong>r, sågfallan<strong>de</strong>, <strong>från</strong> södra Sverige:<br />
Tvenne laster pitch-pine <strong>från</strong> Pensacola lära blifvit så oför<strong>de</strong>laktigt realisera<strong>de</strong>,<br />
att försöket att i Lübeck importera nordamerikanskt trä ej så snart tor<strong>de</strong><br />
k<strong>om</strong>ma att förnyas.<br />
I Schleswig-Holstein regulera<strong>de</strong> ungefär samma trä varupriser s<strong>om</strong> i Lübeck.<br />
Till följd af strejkrörelsen bland arbetarne i Londoner-dockorna <strong>och</strong> <strong>de</strong>n<br />
för någon tid inskränkta utskeppningen till England sål<strong>de</strong>s på hösten till Tyskland<br />
icke så få för <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n bestämda laster <strong>om</strong>kring 10 mark<br />
un<strong>de</strong>r på s<strong>om</strong>maren gällan<strong>de</strong> priser.<br />
Stämningen i trävarumarkna<strong>de</strong>n är för närvaran<strong>de</strong> fast <strong>och</strong> fordringarna<br />
höga; då emellertid öfverproduktionen i byggnadsverksamheten i <strong>de</strong> större stä<strong>de</strong>rna<br />
redan gifver anledning till många betänkligheter, anses <strong>de</strong>n uppåtgåen<strong>de</strong><br />
ten<strong>de</strong>nsen i trävarupriserna ej längre kunna fortfara. I anseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong> många<br />
påbörja<strong>de</strong> byggnadsföretagen tor<strong>de</strong> förbrukningen af trävaror äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t
25<br />
ingångna <strong>år</strong>et blifva rätt betydlig; men å andra sidan är behållningen, isynnerhet<br />
i Lübeck, ovanligt stor.<br />
Importen af svenskt jern var nn<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> betydligare än någonsin förut<br />
<strong>och</strong> uppgifves till öfver 100,000 nietr. centner mot 76,575 d:o för 1888,<br />
65,285 d.o för 1887 <strong>och</strong> 60,177 d:o för 1886. Af taekjern <strong>och</strong> smältstycken<br />
inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 90 % mer än 1888, af stångjern <strong>och</strong> »Hufnageleisen» 80 %.<br />
De höga banfrakterna till <strong>de</strong>t vestra Tyskland <strong>och</strong> bristen på direkt vattenförbin<strong>de</strong>lse<br />
med Elben bidraga fortfaran<strong>de</strong> att försv<strong>år</strong>a jernimporten öfver Lübeck.<br />
Priserna höllo sig un<strong>de</strong>r större <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et låga, <strong>och</strong> <strong>om</strong>sattes smidt stångjern<br />
till 8 mk 50 pf. — 8 mk 25 pf. intill oktober, då i sammanhang med <strong>de</strong> förhöjda<br />
jernprisen i England äfven här en stegring inträffa<strong>de</strong>. I november regulera<strong>de</strong><br />
9 mk <strong>och</strong> i <strong>de</strong>cember 10 mk 25 pf. »Hufnageleisen» (jern för hästskosöm)<br />
obtinera<strong>de</strong> uu<strong>de</strong>r jan.—mars 8 mk 75 pf., un<strong>de</strong>r april—juni 9 mk,<br />
un<strong>de</strong>r juli—september 9 mk 25 pf. ocli un<strong>de</strong>r oktober—<strong>de</strong>cember 11 mk 50<br />
pf.; allt pr 50 kg. oförtulladt. Till följd af <strong>de</strong>n i hela Tyskland starka byggnadsverksamheten<br />
samt stegringen i malm- <strong>och</strong> kolpris äfvens<strong>om</strong> i arbetslöner<br />
steg priset å tyskt stäDgjern un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>från</strong> 130 mk till 200 mk pr 100 kg.<br />
ab verk. Bemärkas må. att priset <strong>år</strong> 1873 var dubbelt så högt.<br />
Tillförseln af norsk sill, hvilken sedan flera <strong>år</strong> nästan uteslutan<strong>de</strong> sker<br />
öfver Hamburg, Köpenhamn <strong>och</strong> Stettin, uppgifves för nästlidna <strong>år</strong> till 7,000<br />
t:r mot 6,000 för 1883 <strong>och</strong> 7,500 för 1887. Un<strong>de</strong>r förra hälften af <strong>år</strong>et<br />
bestod förrå<strong>de</strong>t hufvudsakligen af KKK, hvilket märke un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fyra första<br />
måna<strong>de</strong>rna <strong>om</strong>sattes till <strong>om</strong>kring 18 rak. men i juni <strong>och</strong> juli endast betinga<strong>de</strong><br />
13—1-1 mk. Tillgängen på KK <strong>och</strong> K var <strong>de</strong>remot inskränkt <strong>och</strong> uppgingo<br />
priserna till resp. 27 mk <strong>och</strong> 22 mk. Från mars till juni ank<strong>om</strong>mo bå<strong>de</strong><br />
till Östersjöhamnarna <strong>och</strong> till Hamburg större qvantiteter Nordfjordsill. För att<br />
att göra <strong>de</strong>nna stora <strong>och</strong> magra fisk begärligare, ha<strong>de</strong> man användt mindre salt<br />
än vanligt, hvarigen<strong>om</strong> varan mest för<strong>de</strong>rfva<strong>de</strong>s <strong>och</strong> måste användas till gödsel.<br />
Af <strong>de</strong>nna sillsort k<strong>om</strong> dock föga till Lübeck. Så vä! <strong>de</strong>n i slutet af juli ank<strong>om</strong>na<br />
s<strong>om</strong>marfängsten s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n senare inträffa<strong>de</strong> höstfångsten var af god beskaffenhet,<br />
märket KKK allena undantaget, af hvilket dock tillförseln var mycket<br />
inskränkt. De vackra <strong>och</strong> reella qvaliteterna KK <strong>och</strong> K betinga<strong>de</strong> i början<br />
resp. 34 <strong>och</strong> 26 mark, se<strong>de</strong>rmera 26 <strong>och</strong> 22 mk samt vid november månads<br />
slut 19 <strong>och</strong> 16 mk. Den ymniga potatisskör<strong>de</strong>n befordra<strong>de</strong> sås<strong>om</strong> vanligt afsättningen.<br />
For instundan<strong>de</strong> v<strong>år</strong> väntas en betydlig stegring i priserna.<br />
Enligt uppgift ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>från</strong> Sveriges vestkust till rökerierna<br />
i Lübeck <strong>och</strong> <strong>de</strong>n närbelägna fiskarbyn Schlutup ej mindre än 136,746 lådor<br />
färsk sill mot 77,625 d:o un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>och</strong> 70.321 d:o un<strong>de</strong>r 1887.<br />
Priserna voro fluktueran<strong>de</strong> samt i allmänhet låga, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> för större <strong>de</strong>len af<br />
importen ej betalts mer än 3 1 /, mk cif. I mars <strong>och</strong> november sked<strong>de</strong> likväl<br />
<strong>om</strong>sättningen till 4—5 mk oeh <strong>de</strong>rutöfver. Dessa priser gälla pr låda <strong>om</strong> 4<br />
k.-fot, innehållan<strong>de</strong> <strong>om</strong>kriDg 90 kg. netto. Sillrökerierna i Lübeck, Kiel <strong>och</strong><br />
Eckernför<strong>de</strong> m. fl. nordtyska hamnar, ehuru hufvudsakligen beroen<strong>de</strong> på tillförseln<br />
af svensk sill, hafva vunnit en bety<strong>de</strong>lse, s<strong>om</strong> ingen kunnat ana. Man<br />
antager, att ensamt frän Lübeck uu<strong>de</strong>r nästlidne <strong>år</strong> 200.000 etr rökt sill<br />
blifvit på jernbana forsända till alla <strong>de</strong>lar af Tyskland <strong>och</strong> Österrike. De förnämsta<br />
konsumenterna äro likväl <strong>de</strong> tätt befolka<strong>de</strong> län<strong>de</strong>rna Sachsen, Westfalen<br />
<strong>och</strong> Rhenprovinsen. Försändningen sker vanligen med posten <strong>och</strong> i lådor<br />
<strong>om</strong> 5 kg.
26<br />
Enligt uppgift <strong>från</strong> vicekonsulatet i Bostock ditk<strong>om</strong>mo följan<strong>de</strong> svenska<br />
fartyg:<br />
mot 110 fartyg <strong>om</strong> 9,355'35 ton un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888, hvilket utvisar en minskning<br />
af 13 st. i antalet <strong>och</strong> l,483 - 20 ton i drägtigheten.<br />
För svensk räkning inköptes 4 fartyg <strong>om</strong> 1,033-8 3 ton till ett sammanlagdt<br />
pris af 40,600 nik.<br />
De afgångnas antal var:<br />
De af svenska fartyg i fart på hamnen insegla<strong>de</strong> frakterna belöpte sig till<br />
89,661 nik eller till 14,605 mk mindre än un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Vid<br />
<strong>år</strong>ets slut var intet svenskt fartyg qvarliggan<strong>de</strong>.<br />
Antalet af norska fartyg var:<br />
mot 33 fartyg <strong>om</strong> 5,956 - 52 ton un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, hvilket för <strong>de</strong>n norska<br />
<strong>sjöfart</strong>en väl utvisar en tillökning i antalet af 10 fartyg, men en förminskning<br />
i drägtigheten af 411 "03 ton. De af norska fartyg i farten på Rostock insegla<strong>de</strong><br />
frakterna uppgifvas till 67,988 mk mot 83,804 mk, eller 15,816<br />
mk mindre än för 1888.<br />
Alla <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na norska fartygen afgingo innan <strong>år</strong>ets slut, nämligen:<br />
De <strong>från</strong> Norge med sill ank<strong>om</strong>na ångarne lossa<strong>de</strong> endast en <strong>de</strong>l af lasten<br />
i Rostock oeh afgingo med resten till preussiska hamnar.<br />
Importen <strong>från</strong> Sverige med svenska fartyg utgjor<strong>de</strong>s af 8,073 kbm. brä<strong>de</strong>r,<br />
3-i2 d:o plankor, 1,041 d:o spärrar, 482 d:o bjelkar, 30,322 st. eldfast tegel,<br />
1,600 slipstenar, 340 kbm. kalksten, 6,877 kg. osläekt kalk samt tuktad sten<br />
till ett vär<strong>de</strong> af kr. 15,136. Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige med 37 främman<strong>de</strong><br />
fartyg 758 kbm. brä<strong>de</strong>r, 335 d:o spärrar, 2 laster färsk sill, 2 d:o<br />
tuktad sten, 2 d:o eldfast tegel, 17 d:o kalksten <strong>och</strong> 1 d:o klinkerstenar. Med<br />
en tysk lastångare, s<strong>om</strong> gör regelbundna turer mellan Rostock <strong>och</strong> Malmö, anlän<strong>de</strong><br />
34,900 kg. granit, 43,589 kg. jern, 15,125 d:o frukt <strong>och</strong> bär, 2,544
27<br />
d:o färsk fisk, 605 t:r sill, 1,250 d:o tjära, 776 st. nötkreatur, 200 kbm.<br />
brä<strong>de</strong>r, 136 d:o spärrar m. ni.<br />
Hela trävaruimporten <strong>från</strong> Sverige uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till 9,363 kbm.<br />
brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor samt 1,994 d:o spärrar <strong>och</strong> bjelkar mot resp. 12,588 kbm.<br />
<strong>och</strong> 2,128 d:o un<strong>de</strong>r 1J888. Brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor k<strong>om</strong>mo, sås<strong>om</strong> vanligt, <strong>de</strong>ls<br />
frän hamnar i Bottniska viken, <strong>de</strong>ls <strong>från</strong> Oskarshamn <strong>och</strong> andra orter i södra<br />
Sverige; <strong>de</strong>remot har importen af hugget virke <strong>från</strong> Norrbotten helt <strong>och</strong> hållet<br />
upphört, <strong>och</strong> förser sig Rostock med sitt behof af spärrar <strong>och</strong> bjelkar hufvudsakligen<br />
<strong>från</strong> Finland samt till någon <strong>de</strong>l <strong>från</strong> Halmstad.<br />
l'/,"X8" brä<strong>de</strong>r, Continental sortering, betaltes med 210 mk för I, 170<br />
för II, 120 för III <strong>och</strong> 105 för IV; 7" betinga<strong>de</strong> resp. 190, 150, 120 <strong>och</strong><br />
105 mk; osortera<strong>de</strong> 1"X6" brä<strong>de</strong>r 110 mk <strong>och</strong> 1"X 5" 105 mk samt utskotts<br />
(sexta) 80—85 mk; allt pr std. f. o. b. i utskeppningsorten.<br />
För 12' 12"X1'/»" Oskarshamnsbrä<strong>de</strong>r, l:a sort, betaltes 19 mk pr tolft,<br />
andra dimensioner i proportion. Oskarshainnsplankor <strong>om</strong>sattes till 1 mk 40 pf.<br />
pr k.-fot. För II bevilja<strong>de</strong>s 25 % rabatt. Nämnda pris gäl<strong>de</strong> för last cif.<br />
i Bostock.<br />
Hugget virke <strong>från</strong> Halmstad <strong>om</strong>sattes till 67 pf. för '/," <strong>och</strong> 75 pf. för<br />
Va" samt 8 /,"; all t pr eng. k.-fot cif. i Bostock.<br />
Gotlaudskalk betaltes med 16 à 16 1 /, mk pr läst <strong>om</strong> 12 t:r fritt på<br />
lossningsplatsen. Den förut så lifliga importen har sv<strong>år</strong>t att konkurrera med<br />
kalkbrännerierna i Rostock, af hvilka <strong>de</strong>t ena förarbetar svensk råvara <strong>från</strong><br />
Limhamn.<br />
Den direkta importen <strong>från</strong> Norge bestod af en last trämassa, 700 kbm.<br />
brä<strong>de</strong>r, 14,625 hl. salt, 365 d:o trän samt 36,998 hl. sill. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888<br />
uppgick sillimporten endast till 22,677 hl., men un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et<br />
till 35,947 d:o. Me<strong>de</strong>lprisen för <strong>de</strong> fyra märkena KKK, KK, K <strong>och</strong> M voro<br />
resp. 15, 27, 26 <strong>och</strong> 17 mk vid säsongens början, 22. 28, 25 <strong>och</strong> 20 mk<br />
vid midten af <strong>de</strong>nsamma samt 24, 18, 15 <strong>och</strong> 12 mk mot <strong>år</strong>ets slut; allt pr<br />
t:a oförtullad.<br />
Till Wismar inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige med 102 svenska, 1 norskt <strong>och</strong> 22<br />
främman<strong>de</strong> fartyg 21,354 kbm. brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor, 3,317 d:o bjelkar <strong>och</strong> spärrar<br />
— mot 17,130 kbm. af <strong>de</strong> förra <strong>och</strong> 4,700 d:o af <strong>de</strong> senare un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888<br />
—, 105,490 st. eldfast tegel, 250,000 st. klinkerstenar, 7,744 hl. kalk, 12,913<br />
ctr. trämassa m. m.<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo med 10 svenska <strong>och</strong> 5 främman<strong>de</strong> fartyg 32,160<br />
ctr trämassa mot 47.100 d:o un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>och</strong> 29.959 d:o un<strong>de</strong>r<br />
1887.<br />
Furusparrar <strong>och</strong> bjelkar <strong>från</strong> Skellefteå <strong>och</strong> Piteå distrikt, l:a qvalitet.<br />
regulera<strong>de</strong> /("— 7 /T" <strong>från</strong> 36 till 40 pf., 8 /3" mellan 45 <strong>och</strong> 55 pf. pr eng.<br />
k.-fot f. o. b. Hugget virke <strong>från</strong> Halmstad, Oskarshamn m. fl. sydsvenska hamnar<br />
obtinera<strong>de</strong> 56—58 pf. för / "— 1 /." <strong>och</strong> 72—75 pf. för /8"j a " t P r en Sk.-fot<br />
cif. Gran sål<strong>de</strong>s 10 % billigare <strong>och</strong> för kortare läng<strong>de</strong>r än 16 fot bevilja<strong>de</strong>s<br />
33'/3 %' rabatt.<br />
l'/4"X9" <strong>och</strong> 1"X9' brä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Gefle—Hernösands distrikt incl. <strong>om</strong><br />
sattes till:<br />
I<br />
250—270 mk<br />
II<br />
210—230 ni k<br />
III<br />
160 — 170 mk<br />
IV<br />
140—150 mk<br />
allt pr std. f. o. b., livarvid <strong>de</strong> högre noteringarna vanligen gälla för bättre<br />
märken <strong>från</strong> Gefle <strong>och</strong> Sö<strong>de</strong>rhamns distrikt. Smalare vara sål<strong>de</strong>s till proportionsvis<br />
lägre pris.
28<br />
Förr pläga<strong>de</strong> eo betydlig <strong>de</strong>l af Wismars trävaruimport att utgöras af<br />
1" X 6" <strong>och</strong> 1" X 5" qvarta, men numera äro exportörerna ej villige att sälja<br />
<strong>de</strong>nna qvalitet för sig. Af osorterad vara <strong>om</strong>sattes 1"X6" till 115—120 mk<br />
<strong>och</strong> 1"X5" till 110—112 mk. 1"X±7," <strong>och</strong> 1"X4" betaltes med 75—90<br />
mk; allt pr std. f. o. b.<br />
12'XIVi" valbrä<strong>de</strong>r betinga<strong>de</strong> pr tolft i Wismar excl. tull:<br />
med V« förhöjning för 14' brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> 25 % rabatt för 2:a sortens. För vankantiga<br />
3" <strong>och</strong> 2" plankor samt 1'/," brä<strong>de</strong>r gäl<strong>de</strong> samma pris s<strong>om</strong> i Lübeck.<br />
Importen af sågad vara <strong>från</strong> Gotland var högst inskränkt, emedan exportörerna<br />
un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> ej ville bevilja <strong>de</strong>t förut vanliga afdraget af 10 —<br />
15 X på cirkulärprisen.<br />
Gotlandskalk sål<strong>de</strong>s till ungefär samma pris s<strong>om</strong> i Rostock <strong>och</strong> var <strong>om</strong>sättningen<br />
äfven här på grund af inhemsk konkurrens inskränkt.<br />
Vicekonsuln varnar befälhafvarne för att un<strong>de</strong>rteckna rena konnossement på<br />
fuktiga <strong>och</strong> blåfläckiga trävarulaster, då sådant ofta le<strong>de</strong>r till tvistigheter <strong>och</strong><br />
förluster.<br />
Trämassa importeras för räkning af en enda firma, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> kontrakt<br />
med fabrikerna förskaffar sig sitt <strong>år</strong>sbehof till pris, s<strong>om</strong> ej blifva bekanta.<br />
Till distriktets hamnar i Schleswig-Holstein anlän<strong>de</strong> med last <strong>från</strong> Sverige<br />
624 svenska <strong>och</strong> 5 norska fartyg, af hvilka 448 voro lasta<strong>de</strong> med trävaror,<br />
24 medför<strong>de</strong> murtegel, 106 gatsten, 7 kalk <strong>och</strong> trälast, 8 kalk, 3 granit, 1<br />
trämassa, 26 sill, 5 gammal metall <strong>och</strong> 1 jern.<br />
Enligt uppgift <strong>från</strong> vicekonsulatet i Kiel ditk<strong>om</strong>mo följan<strong>de</strong> svenska fartyg:<br />
hvaribland 88 ångare <strong>om</strong> 18,655'11 ton. Året utvisar en förökning <strong>om</strong> ej<br />
mindre än 141 fartyg <strong>och</strong> 23,520 - 34 ton. Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> <strong>från</strong> Sverige ett<br />
ovanligt stort antal främman<strong>de</strong> fartyg med murtegel <strong>och</strong> gatsten.<br />
Antalet af norska fartyg var s<strong>om</strong> följer:
29<br />
hvaribland 3 ångare <strong>om</strong> 1,032.52 ton. Nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> uppgick antalet till<br />
27 <strong>om</strong> 3,557'64 ton <strong>och</strong> var förminskningen såle<strong>de</strong>s 2 fartyg <strong>och</strong> 584'15 ton.<br />
Kiel är en hamn, <strong>de</strong>r fartyg sällan kunna räkna på returfrakt. För<br />
nästlidna <strong>år</strong> uppgingo <strong>de</strong> af svenska fartyg insegla<strong>de</strong> frakterna för ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
till kr. 444,498 mot kr. 331,062 un<strong>de</strong>r 1888. De utgåen<strong>de</strong> frakterna voro<br />
resp. kr. 3,618 <strong>och</strong> kr. 1,173. De af norska fartyg <strong>år</strong> <strong>1889</strong> förtjcnta frakterna<br />
belöpte sig för ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> till kr. 29,511 mot kr. 33,085 un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>. De utgåen<strong>de</strong> voro resp. 0 <strong>och</strong> kr. 880.<br />
På grund af <strong>de</strong>n lifliga byggnadsverksamheten såväl i Kiel <strong>och</strong> närbelägna<br />
stä<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> längs linien för Nord-Ostsee-kanalen var trävaruimporten till Kiel<br />
äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et betydlig <strong>och</strong> uppgifves <strong>de</strong>nsamma i runda tal till<br />
160,000 kbm. mot 136,000 kbm. un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>och</strong> 118,600<br />
d:o <strong>år</strong> 1887. Prisen för sågad rara höllo sig till 15—20 % högre än nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>. — Enligt vicekonsulns uppgift anses fiskimporten <strong>från</strong> Sverige<br />
k<strong>om</strong>ma att betydligen stiga, sedan ångaren »Diana» börjat en regelmässig fart<br />
mellan Göteborg <strong>och</strong> Kiel.<br />
Importen af is <strong>från</strong> Norge var inskränkt till en last <strong>och</strong> någon betydligare<br />
import af <strong>de</strong>nna artikel är ej att förvänta, då <strong>de</strong> två största bryggerierna försett<br />
sig med ismaskiner.<br />
Till Sverige afgingo med 22 svenska ångare smärre partier mjöl, tillsammans<br />
4,695 säckar, samt 1 svensk seglare med koks; till Norge utskeppa<strong>de</strong>s<br />
med främman<strong>de</strong> fartyg några laster mjöl frän <strong>de</strong>n baltiska ångqvarnen i Neumuhlen<br />
i närheten af Kiel.<br />
Till Holtenau anlän<strong>de</strong> 40 svenska fartyg, hvaribland 1 ångare <strong>om</strong> 80 ton,<br />
men blott 1 norskt segelfartyg med mursten <strong>från</strong> Sverige. Med <strong>de</strong> svenska<br />
fartygen, af hvilka 39 k<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige, inför<strong>de</strong>s 4,972 kbm. <strong>och</strong> 1,904<br />
tolfter brä<strong>de</strong>r, 2,165 kbm. spärrar <strong>och</strong> bjelkar, 1,164 st. kantstenar, 300 löpan<strong>de</strong><br />
meter trappsten, 265,400 st. mursten m. m. Alla <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na fartygen<br />
afgingo i barlast. Mesta efterfrågan rönte 5"—7" Norrlandsbrä<strong>de</strong>r, III<br />
<strong>och</strong> IV, äfvens<strong>om</strong> sydsvenska 1 /«" X 5" brä<strong>de</strong>r af bättre sortimenter.<br />
Enligt uppgift af vicekonsulatet i Flensburg ditk<strong>om</strong>mo följan<strong>de</strong> svenska<br />
fartyg:<br />
mot 103 fartyg <strong>om</strong> 13,270 - 68 ton un<strong>de</strong>r 1888, hvilket utvisar en tillökning<br />
af 11 fartyg <strong>och</strong> 1,645.52 ton. Vid <strong>år</strong>ets början voro 8 fartyg <strong>om</strong> 1,008'6 4<br />
ton qvarliggan<strong>de</strong> <strong>och</strong> inköptes för svensk räkning 2 <strong>om</strong> 128'04 ton. Antalet<br />
af ank<strong>om</strong>na ångare var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 26 <strong>om</strong> 5,962'26 ton mot 15 <strong>om</strong> 4,574"9»<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888.<br />
De afgångoas antal var:
30<br />
Qvarliggan<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets slut voro 5 fartyg <strong>om</strong> 516'7 2 ton. De insegla<strong>de</strong><br />
frakterna uppgifvas till 195,693 mk eller 31,272 mk mer än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888.<br />
Antalet af norska fartyg var:<br />
mot 22 fartyg <strong>om</strong> 7,552'7 2 ton un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>; hvaraf framg<strong>år</strong> en<br />
minskning af 5 fartyg <strong>och</strong> 3,046.38 ton. Antalet af ank<strong>om</strong>na ångare var<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 5 <strong>om</strong> 3,343'30 ton mot 2 <strong>om</strong> 367'62 d:o un<strong>de</strong>r 1888.<br />
Alla <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na norska fartygen afgingo i barlast, nämligen:<br />
De un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et insegla<strong>de</strong> frakterna belöpte sig till 155,705 mk — hvaraf<br />
128,698 mk föllo på <strong>de</strong> 5 ångarne — mot 197,543 mk för 1888.<br />
Enligt uppgift inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige med 86 svenska <strong>och</strong> 2 norska fartyg<br />
12,953 kbm. <strong>och</strong> 359 1 /, std. brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor, 3,682 kbm. bjelkar <strong>och</strong> spärrar,<br />
428,000 kg. jern, 38,250 d:o gammal metall, s. k. Kopfsteine till ett<br />
vär<strong>de</strong> af 4,850 kr. o. s. v. Från Norge anlän<strong>de</strong> med 5 norska <strong>och</strong> 2 svenska<br />
fartyg 105 std. brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor, 3 laster trämassa <strong>och</strong> 1 last gammal metall.<br />
3 norska fartyg ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Lagos <strong>och</strong> Liverpool med palmkärnor, 1<br />
<strong>från</strong> Marseille med palmkakor, 1 <strong>från</strong> Rangoon med 22,858 säckar ris, 1 <strong>från</strong><br />
Amerika med petroleum, 3 <strong>från</strong> England med kol <strong>och</strong> 2 <strong>från</strong> Östersjön med<br />
spanmål.<br />
Trävaruprisen höllo sig mycket fasta un<strong>de</strong>r v<strong>år</strong>en <strong>och</strong> förs<strong>om</strong>maren, <strong>och</strong><br />
då efterfrågan så väl för Frankrike s<strong>om</strong> i synnerhet för England var liflig,<br />
realisera<strong>de</strong>s alla i markna<strong>de</strong>n utbjudna partier af passan<strong>de</strong> dimensioner. För<br />
sågfallan<strong>de</strong> furubrädor <strong>från</strong> Sundsvall—Umeå distrikt incl. regulera<strong>de</strong> följan<strong>de</strong><br />
pris pr std f. o. b.:<br />
I enskilda fall måste köparen på s<strong>om</strong>maren bevilja 5—-10 mk mer pr std.<br />
Gran sål<strong>de</strong>s med 30 mk rabatt för 9", 15 mk för 7"—8" <strong>och</strong> 10 mk<br />
för ò"—6" på prisen för furu.<br />
l:sta <strong>och</strong> 2:dra sortens valbrä<strong>de</strong>r <strong>om</strong>sattes till samma pris s<strong>om</strong> i Lübeck;<br />
för sågfallan<strong>de</strong> l'/4"X8" brä<strong>de</strong>r betaltes 9 mk pr tolft, för l'/,"X8" 1 mk<br />
pr k.-fot. Fyrskurna l 1 /»" °°h 1" furubrä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Kalmar, Oskarshamn <strong>och</strong><br />
Vestervik gäl<strong>de</strong> pr k.-fot:
31<br />
Nämnda priser hfillo sig hela s<strong>om</strong>maren; på hösten bevilja<strong>de</strong>s i ett <strong>och</strong><br />
annat fall 5—10 °/i rabatt för att påskynda upprymman<strong>de</strong>t af ett restlager.<br />
Furusparrar <strong>från</strong> Kalmar distrikt betaltes pr aln cif.:<br />
Norrbottens /,"— 7 /7" spärrar sål<strong>de</strong>s till 37 pf. pr k.-fot f. o. b. <strong>och</strong><br />
7," bjelkar till 45 pf.<br />
Tiil Ekensund ank<strong>om</strong>mo blott 3 norska fartyg, nämligen 1 <strong>från</strong> England<br />
med kol <strong>och</strong> 2 i barlast; af <strong>de</strong>ssa afgingo 2 till Sverige med murtegel <strong>och</strong> 1<br />
till Norge i barlast. Af svenska fartyg anlän<strong>de</strong> 26, hvaribland 25 i barlast<br />
<strong>och</strong> 1 med trävaror <strong>från</strong> Sverige. 24 af <strong>de</strong> svenska fartygen intogo tegel till<br />
diverse svenska hamnar. Ortens enda exportartikel är tegel, <strong>de</strong>ls glaceradt<br />
(»Verblendsteine»), <strong>de</strong>ls vanligt murtegel (»Maschinensteine»). Af <strong>de</strong> förra gingo<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 80,000 st. till Christiania <strong>och</strong> 162,000 till Göteborg; af <strong>de</strong> senare<br />
695,000 st. till Göteborg, 794,000 till Norrköping, 30,000 till Varberg <strong>och</strong><br />
80,000 till Laurvig.<br />
Till <strong>de</strong>n närbelägna hamnen Brunsnis anlän<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 3 svenska fartyg<br />
<strong>om</strong> tillsammans 200 ton; alla med trälast.<br />
Hela trävaruimporten till Eckernför<strong>de</strong> anslås till c:a 160,000 kbf., värda<br />
<strong>om</strong>kring 90,000 mk. Bå<strong>de</strong> spärrar <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r k<strong>om</strong>mo <strong>de</strong>ls <strong>från</strong> Norrbotten,<br />
<strong>de</strong>ls <strong>från</strong> Kalmar. Arets import af svensk sill för rökerierna via Fredrikshavn<br />
<strong>och</strong> Kiel uppgifves tiil 220,000 k.-fot, värda ungefär 150,000 mk, mot endast<br />
80,000 k.-fot för <strong>år</strong> 1888.'<br />
Till Cappeln anlän<strong>de</strong> 1 norskt fartyg med last <strong>från</strong> fransk hamn samt 14<br />
svenska. Af <strong>de</strong> senare voro 11 <strong>från</strong> Sverige med trävaror <strong>och</strong> 1 med granit,<br />
1 <strong>från</strong> Memel med trävaror, 1 <strong>från</strong> Antwerpen med kli <strong>och</strong> 1 <strong>från</strong> Havre<br />
med d:o.<br />
Till Schleswig anlän<strong>de</strong> 1 norskt fartyg med 455 tolfter brä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> Sannesund<br />
<strong>och</strong> 11 svenska, hvaribland 9 med trävaror <strong>från</strong> Sverige, 1 med cement<br />
<strong>från</strong> Rotterdam <strong>och</strong> 1 med trävaror <strong>från</strong> Memel.<br />
Till Son<strong>de</strong>rburg importera<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige med 14 svenska fartyg 1,180<br />
kbm. brä<strong>de</strong>r, 37 kbm. plankor, 410 st. spärrar m. m. Från främman<strong>de</strong> hamnar<br />
k<strong>om</strong>mo 8 fartyg med last, hvaribland 6 ångare, samt 1 i barlast. De<br />
norska fartygens antal var 4, af hvilka 2 <strong>från</strong> engelska hamnar med kol, 1 <strong>från</strong><br />
preussisk hamn med bohvete <strong>och</strong> 1 i barlast.<br />
Till Apenra<strong>de</strong> inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige med 63 svenska segelfartyg <strong>och</strong> 1<br />
ångare 10,372 kbm. brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor, 2,085 kbm. bjelkar <strong>och</strong> spärrar,<br />
60,000 st. takspån. Från Wiborg k<strong>om</strong> 1 norsk seglare med brä<strong>de</strong>r, <strong>från</strong> England<br />
1 med kol <strong>och</strong> <strong>från</strong> Frankrike 1 ångare med hvetekli. För osortera<strong>de</strong><br />
l7»"X6"—8" brä<strong>de</strong>r I <strong>från</strong> norra Sverige betaltes 120 à 140 mk pr std.,<br />
för 1"X9" 150 à 160 mk. 7,"—7," spärrar <strong>från</strong> Piteå <strong>och</strong> Skellefteå sål<strong>de</strong>s<br />
till 36 à 40 pf. pr eng. k.-fot, /„" bjelkar till 54 pf. pr d:o; sydsvenska<br />
74"—7," spärrar till 55 à 60 pf. samt s /s"— ll '/li" bjelkar till 60 pf. å 1 mk.<br />
Sås<strong>om</strong> vanligt gäl<strong>de</strong> priserna för norra Sverige f. o. b. <strong>och</strong> för <strong>de</strong>t södra cif.<br />
Vicekonsuln bemärker, att hamnen vanligen förblifver öppen hela vintern.<br />
Till Ha<strong>de</strong>rsleben ank<strong>om</strong>mo med svenska fartyg <strong>från</strong> Sverige 11 trävarulaster;<br />
<strong>från</strong> Norge eg<strong>de</strong> ingen import rum.<br />
Till Rendsburg inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige med 1 svensk ångare <strong>och</strong> 14 segelfartyg<br />
7,513 tolfter brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> 4,916 st. spärrar samt <strong>från</strong> Norge med 1 norskt<br />
fartyg 1,792 tolfter s. k. »Verschaalungsbretter». Med 5 främman<strong>de</strong> fartyg<br />
ank<strong>om</strong>mo <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> <strong>från</strong> Sverige 30,300 k.-fot brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> 1,932 ctr superfos-
32<br />
fatgips samt frän Norge med 3 tyska seglare <strong>och</strong> 1 danskt ängfartyg 5,192 ctr<br />
apatit <strong>och</strong> 16,795 ctr svafvelkis. Till Sverige utför<strong>de</strong>s med 13 främman<strong>de</strong><br />
fartyg 2,928 ctr artificiella gödningsämnen samt 11,951 ctr svafvelkis. Enligt<br />
uppgift <strong>från</strong> vicekonsuln betinga<strong>de</strong> /l"—'/," furusparrar <strong>från</strong> Piteå distrikt<br />
32 à 35 öre pr eng. k.-fot f. o. b. <strong>och</strong> Kalmarsparrar 60 à 65 pf. cif. Granbrädor<br />
för hyflerierna regulera<strong>de</strong>:<br />
På hösten veko priserna 5 mk pr std.<br />
5 /A"X5" s. k. »Verschaalungsbretter» gal<strong>de</strong> 5 — 5 mk 50 pf. pr 330 eng.<br />
fot f. o. b. ab norsk hamn. Valbrä<strong>de</strong>r betinga<strong>de</strong> samma priser s<strong>om</strong> i Lübeck.<br />
Till följd af <strong>de</strong>n numera rådan<strong>de</strong> bristen på segelfartyg af mindre djupgåen<strong>de</strong><br />
befordras större <strong>de</strong>len af till Kendsburg bestämda trävaror öfver Holtenau,<br />
h vari frän <strong>de</strong> med liktare sändas vidare. Då man bestämt sig för att i<br />
Rendsburg bygga ea sluss mellan Nord-Ostsee-kanalen <strong>och</strong> nedre Ei<strong>de</strong>rn.<br />
k<strong>om</strong>mer sta<strong>de</strong>ns hamn att efter <strong>de</strong>ss färdigbyggan<strong>de</strong> erhålla ett djup af 5'/, ra.<br />
En liflig byggnadsverksamhet visar sig redan längs kanallinien <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> förbrukningen<br />
af trävaror un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> närmaste <strong>år</strong>en k<strong>om</strong>ma att blifva rätt betydlig.<br />
Till Keusiadt inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige med 15 svenska fartyg 1,969 kbm.<br />
<strong>och</strong> 532 tolfter brä<strong>de</strong>r, 112 kbm. plankor, 174 kbm. bjelkar <strong>och</strong> 795 st.<br />
spärrar. Från Drammen k<strong>om</strong> 1 norskt fartyg med 395 tolfter brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong><br />
89,325 st. stäfver.<br />
Till Burg (på Fehmern) ank<strong>om</strong>mo frfin Sverige 7 segelfartyg med 1,217<br />
tolfter brä<strong>de</strong>r, 3,615 st. spärrar, 1,285 t:r kalk m. m. samt 2 <strong>från</strong> England<br />
med stenkol. Äfven 6 norska fartyg anlän<strong>de</strong> med kollast.<br />
Till vicekonsulsstationen i Hoyer anlän<strong>de</strong> intet svenskt fartyg <strong>och</strong> till <strong>de</strong>n<br />
i Lütjenburg intet norskt; till Wyk hvarken svenskt eller norskt.<br />
Till <strong>de</strong>n vid nedre Störflo<strong>de</strong>n belägna lilla sta<strong>de</strong>n Itzehoe, livarest <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> rikena ej ännu hafva vicekonsulat, har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en en temligen<br />
liflig import egt rum bå<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> isynnerhet <strong>från</strong> Norge. Enligt<br />
enskild uppgift ditk<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> frfin Drammen, Laurvig m. fl. norska<br />
hamnar 13 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 1,694 ton <strong>och</strong> 10 främman<strong>de</strong> <strong>om</strong><br />
tillsammans 1,759 ton, alla med trävaror. Från Sverige anlän<strong>de</strong> äfven åtskilliga<br />
mindre partier trävaror <strong>från</strong> Kalmar <strong>och</strong> Göteborg, dock bestod importen<br />
mest af gatsten <strong>och</strong> murtegel. I <strong>de</strong>nsamma <strong>de</strong>ltogo 39 fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
2,444 ton, hvaribland 2 norska, men blott 1 svenskt. De <strong>från</strong><br />
Sverige k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartygen togo nästan alla vägen gen<strong>om</strong> Ei<strong>de</strong>rkanalen. I frakt<br />
för trävaror <strong>från</strong> Norge betaltes 30 mk pr std., <strong>från</strong> Sverige 36 mk pr atd.;<br />
för murtegel <strong>från</strong> Halmstad 15 mk pr läst <strong>om</strong> 2,000 kg.<br />
Enligt hvad jag i min nyligen offentliggjorda berättelse * <strong>om</strong> hamnarna<br />
in<strong>om</strong> distriktet yttrat kunna fartyg <strong>om</strong> 12—14 fots djupgåen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r flodti<strong>de</strong>n<br />
passera uppför Störflo<strong>de</strong>n ända till sta<strong>de</strong>n. Fast anstälda lotsar finnas icke,<br />
men är för seglare lots mindre nödvändig än bogserångare, hvilken städse är<br />
att få nedanför Glückstadt. Utan bogserångare äro skarpt byggda segelfartyg<br />
vid vändningarna i flo<strong>de</strong>ns många krökningar i stor fara att råka på grund,<br />
äfven <strong>om</strong> lots finnes <strong>om</strong> bord. Med bogserhjelp behöfver seglare endast <strong>om</strong>kring<br />
två timmar för att <strong>från</strong> Störflo<strong>de</strong>ns mynning k<strong>om</strong>ma upp till Itzehoe <strong>och</strong><br />
är afgiften efter fartygets drägtighet 45—60 mk. Vattenstån<strong>de</strong>t är beroen<strong>de</strong><br />
af ti<strong>de</strong>n <strong>och</strong> faller vattnet vid vanlig ebb 2'/, m. Vid lågt tidvatten böra<br />
*) Supplementhäfte till arg. <strong>1889</strong> af »Berättelier <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l <strong>och</strong> Sjöfart».
33<br />
tiågra i flodbottnen befintliga pålar sorgfälligt undvikas. Med ångare införes<br />
Tåsocker <strong>från</strong> Stettin för Ch:s <strong>de</strong> Vos & C:os härvaran<strong>de</strong> stora raffineri <strong>och</strong><br />
stipuleras härvid, <strong>de</strong>t befraktarne skola betala på flo<strong>de</strong>n möjligen behofliga<br />
äiktare.<br />
År 1888 börja<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en sent <strong>och</strong> fürblef tillförseln länge inskränkt,<br />
hvaremot un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> <strong>sjöfart</strong>en äfvon un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tre första måna<strong>de</strong>rna var<br />
rätt liflig; dock klaga<strong>de</strong>s üfver starka massor af drifis. Den regelntessiga ångbåtsfarten<br />
<strong>från</strong> Lübeck till Köpenhamn <strong>och</strong> Malmö led i februari <strong>och</strong> mars<br />
afbrott <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>, att <strong>de</strong>ssa båda hamnar stäng<strong>de</strong>s af is. I mars måste <strong>de</strong><br />
halländska ångarne taga vägen häri<strong>från</strong> till Köpenhamn gen<strong>om</strong> Stora Balt, emedan<br />
<strong>de</strong>t södra inloppet till Öresund var tillspärradt. Med isbrytarnes hjelp<br />
kun<strong>de</strong> passagen upp till Lübeck hela ti<strong>de</strong>n hållas fri, åtminstone för ångare.<br />
Frakterna höllo sig un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, smärre afvikelser un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n senare<br />
hälften af <strong>år</strong>et undantagna, på samma höjd s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1888.<br />
För segelfartyg gäl<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> rater: <strong>från</strong> hamnarna i Bottniska viken —<br />
Gefle <strong>och</strong> Hernösand incl. — för brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor 27—28 mk in full pr<br />
std. vid <strong>sjöfart</strong>ens början, tuen se<strong>de</strong>rmera till följd af rikligare anbud af skeppsrum<br />
<strong>och</strong> öfverfylda lager endast 24—25 mk.<br />
<strong>och</strong> 30 mk.<br />
På senhösten slöts till 27, 28<br />
Från Piteå <strong>och</strong> Skellefteå för spärrar <strong>och</strong> bjelkar 4'/j—57, kr. in full<br />
pr 317, k. fot.<br />
Från norra Botten till Holtenau, Kiel <strong>och</strong> närbelägna hamnar betaltes upp<br />
till 31—32 mk för sågad vara samt 5 J /4 å 6 kr. för huggen.<br />
Från Val<strong>de</strong>marsvik, Vestervik, Oskarshamn <strong>och</strong> Norrköping 20—24 mk<br />
in full pr std. för fyrskurna brä<strong>de</strong>r; för vankantiga kr. 2 med 5 ^ pr reducerad<br />
tolft 12'X12"X17„".<br />
Till <strong>de</strong> schleswig-holsteinska hamnarna höllo sig frakterna un<strong>de</strong>r hela s<strong>om</strong>maren<br />
mellan 26 <strong>och</strong> 28 mk pr std. <strong>från</strong> hamnarna i mellersta Sverige: på<br />
hösten slöts 1 à 2 mk billigare.<br />
Från ryska <strong>och</strong> finska hamnar regulera<strong>de</strong> ungefär samma trävarufrakter<br />
s<strong>om</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong> svenska; frän Memel, Danzig <strong>och</strong> Königeberg 24 — 26 mk.<br />
Från <strong>de</strong> engelska <strong>och</strong> skotska kolhamnarna betaltes på v<strong>år</strong>en 6 sh. à 6<br />
sh. 9 d. pr ton oeh bibehöllo sig frakterna på <strong>de</strong>nna ståndpunkt un<strong>de</strong>r hela<br />
s<strong>om</strong>maren; på hösten gingo <strong>de</strong> upp till 7 sh.<br />
pf. pr 50 kg.<br />
Kalksten <strong>från</strong> Limhamn 17—25<br />
Till Flensburg för petroleum <strong>från</strong> New-York <strong>och</strong> Baltimore 4 sh. 9 d.<br />
pr 40 gallons; för ris <strong>från</strong> Rangoon 44 sh. pr ton; för palmkärnor <strong>från</strong> Lagos<br />
55 sh. pr ton.<br />
För pitchpine <strong>från</strong> Pensacola betaltes pr std. £ 5. 17 <strong>och</strong> £ 5. 11 till<br />
Lübeck, till Flensburg £ 6. 5.<br />
För ångare regulera<strong>de</strong><br />
för seglare.<br />
följan<strong>de</strong> frakter: för trävaror samma rater s<strong>om</strong><br />
För tändstickor <strong>från</strong> Kalmar <strong>och</strong> Norrköping kr. 12 5 à 1"60 in full pr<br />
låda; <strong>från</strong> Malmö kr. l'2ö (enligt <strong>år</strong>sackord 85 öre).<br />
För jern <strong>och</strong> stål <strong>från</strong> Stockholm kr. 6—9 in ful! pr 1,000 kg. (enligt<br />
<strong>år</strong>sackord 4—5 mk); <strong>från</strong> Norrköping, Öfverum <strong>och</strong> Vestervik 4—6 mk; <strong>från</strong><br />
Gefle <strong>och</strong> Hudiksvall kr. 6—8 samt <strong>från</strong> Göteborg kr. 7; allt in full pr<br />
1,000 kg.<br />
För maskingods <strong>från</strong> Stockholm kr. 18 in full pr 1,000 kg.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 3
34<br />
För snickeriarbeten, sås<strong>om</strong> dörrar, fönsterramar m. m., 10 mk in fall<br />
pr 1,000 kg.<br />
För spånkorgar fr&n Malmö kr. 1 in full pr 50 kg.<br />
För sill <strong>från</strong> Marstrand <strong>och</strong> Göteborg kr. 1'3 3 in full pr låda; un<strong>de</strong>r<br />
vinterfisket kr. 17 5; <strong>från</strong> Malmö kr. 110 med 10 %.<br />
För granit <strong>från</strong> Varberg 45 öre in full pr 50 kg.; <strong>från</strong> Göteborg 50 öre<br />
<strong>och</strong> <strong>från</strong> Vestervik 40 öre pr d:o.<br />
För lingon 3 öre med 10 % pr kanna.<br />
Från ryska hamnar betaltes 12—15 mk pr 1,000 kg. råg; annan spanmå£<br />
i proportion.<br />
Frakterna för koks <strong>från</strong> Lübeck till södra <strong>och</strong> mellersta Sverige reguleradfr<br />
4—5 mk pr 1,000 kg.<br />
Afbrottet i exporten af svin fortfar att förorsaka <strong>de</strong> mellan Sveriges vestkust<br />
<strong>och</strong> distriktets hamnar trafikeran<strong>de</strong> ångarne ej ringa skada. Ånmärkningsvärdt<br />
är, att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong> på Lübeck trafikeran<strong>de</strong> svenska passagerarångarnemed<br />
få undantag sedan flera <strong>år</strong> gifvit mindre för<strong>de</strong>laktiga resultat, hafva <strong>de</strong><br />
i farten på Finland <strong>och</strong> Ryssland befintliga lUbeckska lastångarne ut<strong>de</strong>lat goda<br />
divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>r. De senare fartygen äro billiga <strong>och</strong> driftkostna<strong>de</strong>rna nedbragta så<br />
långt s<strong>om</strong> möjligt.<br />
Enligt officiella uppgifter ank<strong>om</strong>mo till Lübeck:<br />
hvaribland 900 svenska <strong>om</strong> 605,215 kbm. eller öfver 40 % af hela drägtigheten.<br />
hvaribland 825 svenska <strong>om</strong> 561,349 kbm. eller nära 40 3 /4 % af hela drägtigheten.<br />
hvaribland 795 svenska <strong>om</strong> 552,617 kbm. eller nära 4373 % af hela dragtigheten.<br />
Hvad drägtigheten beträffar, intager <strong>de</strong>n svenska flaggan sedan 1886 första<br />
rummet i Lübeck. Un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> ank<strong>om</strong>mo 999 tyska fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
466,328 kbm. eller icke fullt 31 % af hela drägtigheten. Efter <strong>de</strong>n<br />
tyska flaggan k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n ryska <strong>och</strong> <strong>de</strong>rpå <strong>de</strong>n danska.<br />
Leonard Åkerbl<strong>om</strong>.
Nantes <strong>de</strong>n 4 februari 1890.<br />
35<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Bland nämnda fartyg voro 13 svenska lastångare <strong>om</strong> 6,982 ton <strong>och</strong> 42<br />
norska <strong>om</strong> 18,531 ton. Totalantalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> 219<br />
<strong>om</strong> 58,573 ton, hvaraf 26 svenska <strong>om</strong> 10,055 ton <strong>och</strong> 193 norska <strong>om</strong><br />
48,518 ton.<br />
Sammanlagda antalet af med last afgångna fartyg var 28 <strong>om</strong> 11,458 ton,<br />
<strong>de</strong>raf 5 svenska <strong>om</strong> 2,078 ton <strong>och</strong> 23 norska <strong>om</strong> 9,380 ton.<br />
Totalsumman af förtjenta frakter steg till:<br />
(För 1 svensk <strong>och</strong> 13 norska månadsbefrakta<strong>de</strong> lastångare har frakten<br />
icke kunnat beräknas vid in- <strong>och</strong> utgåen<strong>de</strong>.)<br />
För svensk räkning inköptes i Nantes 1 barkskepp <strong>om</strong> 311 ton; för norsk<br />
räkning förvärfva<strong>de</strong>s 1 barkskepp <strong>om</strong> 368 ton i Nantes, 1 dito <strong>om</strong> 473 ton<br />
i S:t Nazaire <strong>och</strong> 1 skonert <strong>om</strong> 130 ton i Pontrieux.<br />
En norsk brigg stranda<strong>de</strong> <strong>och</strong> blef vrak vid inloppet till S:t Brieuc; besättningen<br />
rädda<strong>de</strong>s <strong>och</strong> hemaän<strong>de</strong>s af konsulatet.<br />
I Nantes påmönstra<strong>de</strong>s på svenska fartyg: 6 Bvenskar, l norrman <strong>och</strong> 2<br />
utländska sjömän, samt afmönstra<strong>de</strong>s 1 svensk. Från norska fartyg afmönstra<strong>de</strong>s<br />
20 norska, 4 svenska <strong>och</strong> 7 utländska matroser, <strong>och</strong> blefvo påmönstra<strong>de</strong><br />
10 norska, 4 svenska <strong>och</strong> 23 utländska sjömän.<br />
Ingen rymning <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg anmäl<strong>de</strong>s på konsulatet<br />
<strong>år</strong> <strong>1889</strong>.
36<br />
Svenska <strong>och</strong> norska skeppsfarten på distriktets hamnar un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista fem<br />
<strong>år</strong>en framg<strong>år</strong> af nedanståen<strong>de</strong> jemförelse:<br />
Frakter. Trälastfrakterna till Loireflo<strong>de</strong>n hafva varit höga hela <strong>år</strong>et;<br />
<strong>från</strong> Norrbotten betaltes <strong>från</strong> 65 till 72 frcs pr Ptbg-std., <strong>från</strong> Norge frcs<br />
45 till 52. Rognfrakterna <strong>från</strong> Bergen <strong>och</strong> Aalesund voro <strong>de</strong> vanliga, 3 frcs<br />
pr tunna rogn till <strong>de</strong> små flskarhamnarna i Bretagne <strong>och</strong> Vendée.<br />
Utfrakter <strong>från</strong> distriktet, mycket fåtaliga, bestodo egentligen blott af<br />
t<strong>om</strong>ma vinfat eller pipor till Spanien, s<strong>om</strong> afskeppats till största <strong>de</strong>len med<br />
månadsbefrakta<strong>de</strong> ångare; fraktpriset kan anslåa till cirea frcs 8 pr fat.<br />
Han<strong>de</strong>lsberättelse. Distriktets import af svenska produkter bestod<br />
fortfaran<strong>de</strong> blott af jero, trävaror <strong>och</strong> trämassa; af norska varor inför<strong>de</strong>s trälast,<br />
trämassa, rogn, is <strong>och</strong> ett obetydligt parti af fiskolja.<br />
Ingen export af distriktets produkter till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena eg<strong>de</strong> rum<br />
sistlidna <strong>år</strong>.<br />
Jern. Till Nantes ank<strong>om</strong> sistförflutna <strong>år</strong>:<br />
Priset här på oförtuüadt svenskt jern uppgifves nu till:<br />
Trälast. Med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg inför<strong>de</strong>s till distriktets samtliga<br />
hamnar <strong>1889</strong>:<br />
De höga priser s<strong>om</strong> <strong>1889</strong> betaltes för vara <strong>och</strong> frakt hafva till stor <strong>de</strong>l<br />
förorsakat en förminskning i importen af trälast till distriktet. Byggnadsföretagens<br />
tröga gäng <strong>och</strong><br />
utveckling.<br />
obetydlighet voro <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> till hin<strong>de</strong>r för affärernas<br />
Förrå<strong>de</strong>t af trävaror i Nantes är <strong>de</strong>rför nu icke obetydligt, <strong>och</strong> antagligen<br />
blir på v<strong>år</strong>en efterfrågan icke sär<strong>de</strong>les liflig.<br />
Trämassa. Af <strong>de</strong>nna artikel inför<strong>de</strong>s direkt un<strong>de</strong>r svensk <strong>och</strong> norsk<br />
flagga 395 ton frän Sverige <strong>och</strong> 2,243 ton <strong>från</strong> Norge. Stora qvantiteter af<br />
<strong>de</strong>nna vara ank<strong>om</strong>mo <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> med utländska lastångare, bå<strong>de</strong> direkt ooh via<br />
Antwerpen m. m.
37<br />
Is. 1,261 ton is inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Norge till Bretagne för konservering af<br />
färsk fisk un<strong>de</strong>r transport.<br />
Rogn. Med norska fartyg (intet svenskt) ank<strong>om</strong>nio till Douaraenez, Concaroeau,<br />
Lorient <strong>och</strong> Sables d'01onne tillsammans 24,373 t:r torskrogn. Prisen<br />
<strong>de</strong>butera<strong>de</strong> vid sardinfiskets början i juni till augusti à frcs 45 1:ma sort <strong>och</strong><br />
frcs 36 2:da sort, men föllo så småning<strong>om</strong> till frcs 32 l:ma sort <strong>och</strong> fres 26<br />
2:da sort vid sardinfiskets slut i november.<br />
Till följd af <strong>de</strong>t på förs<strong>om</strong>maren mycket rika fisket konsumera<strong>de</strong>s då obetydligt<br />
af rogn, blott circa 50 % af <strong>de</strong>t vanliga behofvet. Förrå<strong>de</strong>t af rogn<br />
i alla <strong>de</strong> små fiskerihamnarna antager jag ej öfverstiger 5- à 6,000 t:r.<br />
Fiskolja. Till Nantes ank<strong>om</strong> <strong>från</strong> Bergen ett obetydligt parti af 628 t:r.<br />
Sardinfisket i Bretagne oeh Vendée var un<strong>de</strong>r slutet af maj, juni oeh juli<br />
måna<strong>de</strong>r sär<strong>de</strong>les rikt, så att fisken stod lågt i pris oeh någon gäng af brist<br />
på köpare måste åter kastas i hafvet. Från augusti till fiskets slut i november<br />
blef <strong>de</strong>t ofta förhindradt af vä<strong>de</strong>rleken s<strong>om</strong> var högst <strong>om</strong>vexlan<strong>de</strong>. Sardinbankarne<br />
voro då uppblanda<strong>de</strong> med mycket små sardiner utan vär<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> betaltes<br />
med circa 10 % af priset på fisk af <strong>de</strong>n vanliga storleken.<br />
Saltberedningen i Le Croisic var obetydlig i fjol till följd af <strong>de</strong>n regniga<br />
s<strong>om</strong>maren. Ingen export till utrikes ort eg<strong>de</strong> rum <strong>de</strong>raf.<br />
Konsulatet i Nantes är fortfaran<strong>de</strong> beläget n:o 15 rue Jean Jacques<br />
Rousseau. Kontorstid <strong>från</strong> kl. 9 f. m. till 6 e. m.<br />
Karlsruhe i januari 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
A. Backman.<br />
Det tilländalupna <strong>år</strong>et betecknar utan tvifvel en höjdpunkt för utvecklingen<br />
på <strong>de</strong>t industriella <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mersiella <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t ej blott i Ba<strong>de</strong>n utan i hela<br />
Tyskland. Nästan alla industrigrenar ha<strong>de</strong> fullt upp att göra, många kun<strong>de</strong><br />
äfven öka antalet <strong>och</strong> storleken af sina etablissement. Huruvida <strong>de</strong>tta k<strong>om</strong>mer<br />
att fortfara är dock ovisst, särskildt med hänsyn till <strong>de</strong> stegra<strong>de</strong> kolprisen,<br />
hvilka äro egna<strong>de</strong> att försv<strong>år</strong>a konkurrensen på verldsmarkna<strong>de</strong>n. Vidare synas<br />
<strong>de</strong> lyckliga resultat, s<strong>om</strong> vunnits gen<strong>om</strong> yrkessammanslutningar, ingalunda hafva<br />
någon karakter af beständighet, <strong>de</strong>sto mindre s<strong>om</strong> flere andra faktorer iu<strong>om</strong><br />
industrien nödvändigt måste tagas med i beräkningen, sås<strong>om</strong> regleringen af arbetstid<br />
<strong>och</strong> arbetslöner.
38<br />
I spanmål voro affärerna icke mycket afvikan<strong>de</strong> <strong>från</strong> hvad vi upplefvat<br />
un<strong>de</strong>r aret fiirut, åtminstone att döma efter rörelsen på v<strong>år</strong> förnämsta plats,<br />
Mannheim, dock tror nian på en lifligare rörelse un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Humleskör<strong>de</strong>n var synnerligen utmärkt bå<strong>de</strong> till mängd <strong>och</strong> beskaffenhet,<br />
<strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> äfven tidig, hvilket spelar en stor roll för utförseln. Sällan <strong>om</strong><br />
någonsin upprym<strong>de</strong>s förrå<strong>de</strong>n så raskt; or<strong>de</strong>r ingingo äfven <strong>från</strong> Amerika <strong>och</strong><br />
England <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är blott att beklaga att icke prisen liöllo sig uppe. Detta<br />
utgör emellertid för odlaren en sporre att endast vinnlägga sig <strong>om</strong> bästa vara.<br />
V<strong>år</strong>a qvarnar ledo icke så mycket s<strong>om</strong> förut af konkurrensen <strong>från</strong> Nordtyskland.<br />
Han<strong>de</strong>ln med så väl mjöl s<strong>om</strong> spanmål ha<strong>de</strong> att anteckna goda resultat,<br />
framför allt un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista hälft, då man befara<strong>de</strong> en knapp skörd.<br />
För bränvin visa<strong>de</strong> sig <strong>år</strong>et fullt normalt för <strong>de</strong> större brännerierna, men<br />
annars klaga<strong>de</strong>s allmänt öfver flau stämning. Bryggerier <strong>och</strong> maltfabriker synas<br />
fortfaran<strong>de</strong> kunna bygga på en ökad förbrukning. Vinskör<strong>de</strong>n gaf en utmärkt<br />
<strong>år</strong>gång <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta framkalla<strong>de</strong> liflig spekulation, s<strong>om</strong> också k<strong>om</strong> äldre lager till<br />
godo. Omsättningen af utländska viner var icke <strong>de</strong>sto mindre betydlig. Sockerbruken<br />
ha<strong>de</strong> en gynsam kampanj till en början, men mot slutet ingrep termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
på ett högst störan<strong>de</strong> sätt, hvilket äfven visa<strong>de</strong> sig på öppna markna<strong>de</strong>n<br />
gen<strong>om</strong> högst ovanliga prisfluktuationer. Inhemsk tobak var ytterst trög<br />
i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n. V<strong>år</strong>a många cigarrfabriker ha<strong>de</strong> emellertid god sysselsättning, ehuru<br />
prisen kun<strong>de</strong> varit mera uppmuntran<strong>de</strong>.<br />
Den alltjemt lifliga byggnadsverksamheten gör att cement röner stor efterfrågan<br />
.<br />
Industrien i jern <strong>och</strong> andra metaller ha<strong>de</strong> stort gagn af priskonventioner,<br />
beställningarna voro många vid mekaniska verkstä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> gjuterier <strong>och</strong> brist pä<br />
arbetskrafter förek<strong>om</strong> icke sällan.<br />
Petroleum lossas nu <strong>från</strong> tankfartyg på Rhen <strong>och</strong> behållare på många<br />
mill. liter äro byggda i Mannheim.<br />
Trävaruaffärerna voro lifliga nog, men prisen <strong>från</strong> skogarne också ganska<br />
höga. Afsättningen på Holland har gått ytterligare tillbaka <strong>och</strong> synes ej kunna<br />
taga upp sig. Såga<strong>de</strong> varor ha<strong>de</strong> god marknad un<strong>de</strong>r förra hälften af <strong>år</strong>et.<br />
men kolstrejkerna vålla<strong>de</strong> mycken rubbning i <strong>de</strong>nna industri. Äfven hyfvelverken<br />
ha<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r samma tid en mycket god kampanj, men <strong>de</strong>tta ändra<strong>de</strong>s<br />
helt <strong>och</strong> hullet gen<strong>om</strong> upplösningen af priskonventionerna mellan fabrikanterna<br />
vid nedre Rhen. Tyskt virke anses lämpa sig mindre väl för hyfling.<br />
Rob. Koelle.
Calcutta <strong>de</strong>n 1 januari 1890.<br />
39<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> flaggor representera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 2 svenska fartyg<br />
<strong>om</strong> 755 ton <strong>och</strong> 9 norska <strong>om</strong> 3,013 ton, hvilka alla ank<strong>om</strong>mo i barlast<br />
<strong>från</strong> Sydafrika <strong>och</strong> togo returlaster af ris, säckar, timmer <strong>och</strong> diverse.<br />
Frakterna notera<strong>de</strong>s häri<strong>från</strong> s<strong>om</strong> följer:<br />
Stegringen i april förorsaka<strong>de</strong>s förnämligast af <strong>de</strong>n då infallan<strong>de</strong> fröexporten;<br />
likale<strong>de</strong>s råd<strong>de</strong> vid början af jutesasongen stor efterfrågan på tonnage <strong>och</strong> i<br />
september voro frakterna för skeppningen på Dun<strong>de</strong>e 45 sh. pr ångare <strong>och</strong> 35<br />
sh. pr seglare. — Löpan<strong>de</strong> frakter till andra hamnar än London voro: Dun<strong>de</strong>e<br />
jernseglare 27 sh. 6 d., ångare 30 sh.: Newyork (linfrö <strong>och</strong> measurement)<br />
seglare doll. 5'/4; Boston '/j doll. mera än Newyork: Mauritius (spanmål) seglare<br />
1 rupie pr bag, ångare 13 annas; Djeddah <strong>och</strong> A<strong>de</strong>n (spanmål) ångare 1<br />
rupie pr d:o; Italienska hamnar measurement £ 2. light freight £ 2. 10 med<br />
ångare; Hamburg measurement £ 1. 15, light freight £ 2 med d:o: Australiska<br />
hamnar ris £ 1. 10, measurement £ 1. 15 med d:o. För amerikansk<br />
hamn gäller särskild fraktberäkning för linfrö pr ton <strong>om</strong> 1,600 lbs <strong>och</strong> measurement<br />
pr d:o <strong>om</strong> 40 kub.-fot.<br />
Den vanliga noteringen <strong>från</strong> Calcutta sker enligt »Bengal Chamber of<br />
C<strong>om</strong>merce schedule», hvaraf här bifogas en kopia jemte tilläggsbestämmelser.<br />
Vigt. Den officielt brukliga vigten »uiound» är lika med 82 2 /. lbs: <strong>de</strong>n<br />
vanliga <strong>han<strong>de</strong>l</strong>svigten är »bazar mound», hvaraf 27'/« motsvarar 1 eng. ton <strong>om</strong><br />
2,240 lbs; i vissa branscher nyttjas en »factory mound», hvaraf 30 gå på 1<br />
ton. Vigtskalan är 1 mound = 40 seer, 1 seer = 16 chittack <strong>och</strong> 1 chittaek<br />
= 5 tolah. I många fall gäller <strong>de</strong>t engelska systemet.<br />
Mynt. Det gängse myntet är silfverrupien, äfven benämnd »governmentø<strong>och</strong><br />
»c<strong>om</strong>panyB-rupie. Någon gång slutes äfven i <strong>de</strong>n föråldra<strong>de</strong> J>currentj>rupien,<br />
hvaraf 115 motsvara 116 c<strong>om</strong>panyrupier. 1 rupie =16 annas à<br />
12 pie.<br />
Diskontot i »Bank of Bengal? stod i mars högst med 12 %, i juli, augusti<br />
<strong>och</strong> november lägst med 4 % .
40<br />
Odlingen af te utvidgas alltjemt <strong>och</strong> skeppningen <strong>de</strong>raf på England är na<br />
större härifrän än <strong>från</strong> Kina. Utförseln jan.—nov. till Storbritannien, Australien<br />
<strong>och</strong> Amerika var inalles 85"2 mill. Ibs <strong>år</strong> <strong>1889</strong> mot 788 mill. <strong>år</strong> 1887,<br />
hvaraf förstnämnda land emottog resp. 82'1 <strong>och</strong> 76"8 mill. Ibs. Tedistrikten<br />
äro Assam, Cachar, Sylhet, Darjeeling, Terai, Dooars, Chittagong, Kangradalen,<br />
Kumaou, Chota Nagpore <strong>och</strong> Dehra Doon.<br />
Vid <strong>de</strong> periodiska auktionerna härstä<strong>de</strong>s notera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp <strong>de</strong><br />
bättre sorterna pr Ib. sålunda: Orange Pekoe <strong>och</strong> Broken O. P. 2 sh. 3 d.<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>röfver, Broken Pekoe 1 sh. 11 d. à 2 sh. 2'/3 d., Pekoe 1 sh. 7Va d.<br />
à 1 sh. 107a d. <strong>och</strong> Pekoe Souchong 1 sh. 4 1 /, d. à 1 sh. 7'/, d.<br />
Ingen direkt försäljning eg<strong>de</strong> rum till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, ehuru utan<br />
tvifvel åtskilligt te, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r konsumeras, förskrifver sig häri<strong>från</strong>.<br />
Salt <strong>och</strong> petroleum äro <strong>de</strong> förnämsta artiklarne för hitfrakter; utfrakter<br />
erhållas lätt häri<strong>från</strong> till europeiska hamnar, Amerika <strong>och</strong> andra län<strong>de</strong>r. Liverpoolsalt<br />
betaltes pr 100 bazar mounds ex ship med 88 à 100 rupier, petroleum<br />
ordinär pr case (<strong>om</strong> 2 tins) med 3 rup. 12 annas à 4 rup. 4 annas.<br />
Tändstickor inför<strong>de</strong>s till Britiska Indien <strong>år</strong>et 1888—89 för ett vär<strong>de</strong> af<br />
rup. 1,945,459 mot rup. 2,435,537 <strong>år</strong>et 1887—88. Den <strong>år</strong>liga förbrukningen<br />
af svenska tändstickor uppg<strong>år</strong> till <strong>om</strong>kr. 10,000 kistor <strong>om</strong> 50 gross hvar<strong>de</strong>ra.<br />
Japansk vara har k<strong>om</strong>mit allt mera i markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> ansenligt nedtryckt prisen.<br />
För närvaran<strong>de</strong> är bazarpriset 11 à 13 annas pr gross. Flera förfalskningar<br />
<strong>från</strong> japansk sida af svenska märken hafva påträffats här i sta<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>t var<br />
<strong>de</strong>rför synnerligen lägligt att Sveriges Exportförenings <strong>om</strong>bud hitk<strong>om</strong> <strong>och</strong><br />
tillsammans med konsulatet kun<strong>de</strong> vidtaga åtgär<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> med stöd af <strong>de</strong>n sedan<br />
april <strong>1889</strong> gällan<strong>de</strong> »Merchandize Act» böra kunna hämma ifrågavaran<strong>de</strong> bedrägeri.<br />
Stoekholmstjära notera<strong>de</strong>s, pr cask <strong>om</strong> 4 cwts, rup. 25 <strong>och</strong> beck, pr d:o<br />
<strong>om</strong> 3 cwts, rup. 14. Konsumtionen i Calcutta är af <strong>de</strong>ssa artiklar resp. 1,000<br />
casks <strong>och</strong> 1,200 barrels ärligen.<br />
Trälast<br />
teter äro:<br />
inför<strong>de</strong>s till Britiska Indien för 463,776 rup. Gängse qvali-<br />
Rup. 90 à 95 pr 1,000 superf. fot 1-tums, <strong>och</strong> <strong>de</strong>refter proportionsvis. Mastträn<br />
<strong>om</strong> 20, 25, 26 till 28" diameter <strong>och</strong> 50 à 60' längd betaltes med rup.<br />
3 à 4 pr löpan<strong>de</strong> fot.<br />
Af svenskt jem förbrukas i Calcutta 2,000 ton i måna<strong>de</strong>n, <strong>och</strong> betalas<br />
pr factory mound 4 1 /, rup. för »flat» '/, à, 6 tums <strong>och</strong> »square» '/» & 4 tums.<br />
Spik betingar: patent i kegs 1 à 6 tums rup. 11, trådspik i d:o 3 /t à 6 tums<br />
rup. 9 72i allt pr cwt. Svenskt stål i »tubs» à 1 cwt noteras 7 à 7'/» currentrup.<br />
pr factory mound. Calcutta konsumerar <strong>de</strong>raf <strong>år</strong>ligen 5,000 tubs.<br />
Införseln af papper, alla slag, uppgick i vär<strong>de</strong> till l 3 /4 mill. rupier.<br />
Handgjordt papper af inhemsk tillverkning nyttjas allmänt i Bengalen <strong>och</strong> <strong>de</strong><br />
lägre klasserna använda äfven i stor utsträckning torka<strong>de</strong> palmblad. Två europeiska<br />
pappersqvarnar arbeta i Bengalen, hvilka leverera 7,000 ton hvar<strong>de</strong>ra<br />
<strong>och</strong> lemna god afkastning åt aktieegarne. Koosumtionen tor<strong>de</strong> kunna uppdrif
41<br />
vas betydligt; billigt skrifpapper, papp <strong>och</strong> äfven lyxpapper röna stor efterfrågan.<br />
Karduspapper gäller i markna<strong>de</strong>n l'/2 annas, osatineradt tryckpapper<br />
2 annas pr Ib., kuvert 6 annas pr 1.000 st., brefpapper ordinärt l 1 / à l 1 /,<br />
rup. pr ris.<br />
Breslau <strong>de</strong>n 28 februari 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
S. E. Voigt.<br />
Till <strong>år</strong>ets mest bety<strong>de</strong>lsefulla hän<strong>de</strong>lser in<strong>om</strong> näringslifvet höra <strong>de</strong> allbekanta<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> strejkerna. I första rummet drabba<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>m bergverksrörelsen,<br />
men sedan äfven mänga andra industrigrenar gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n uppk<strong>om</strong>na<br />
kolbristen, <strong>och</strong> att <strong>de</strong>ssa ändå höllo sig så väl uppe vittnar godt <strong>om</strong> <strong>de</strong>ras<br />
lifskraft. Bå<strong>de</strong> kol <strong>och</strong> jern röna nu liflig efterfrågan till pris. s<strong>om</strong> vi icke<br />
känt på många <strong>år</strong>. Huru länge <strong>de</strong>tta k<strong>om</strong>mer att räcka tor<strong>de</strong> emellertid vara<br />
sv<strong>år</strong>t att förutsäga.<br />
Börsförhållan<strong>de</strong>na påverka<strong>de</strong>s ganska mycket af <strong>de</strong> stora arbetsinställelserna<br />
i grufdistrikten <strong>och</strong> många industripapper fluktuera<strong>de</strong> högst betydligt, ehuru<br />
grundten<strong>de</strong>nsen blef fast. En annan hotan<strong>de</strong> faktor var <strong>de</strong>n höjda räntan,<br />
särskildt mot <strong>år</strong>ets slut, då t. ex. riksbanken höj<strong>de</strong> sitt diskonto till 5 %,<br />
men <strong>de</strong>ss bättre voro verkningarna häraf öfvergåen<strong>de</strong>.<br />
Storindustrien i väfna<strong>de</strong>r, porslin <strong>och</strong> glas m. m. arbeta<strong>de</strong> med normal,<br />
i vissa fall med synnerligen god afkastning <strong>och</strong> en direkt följd häraf var en<br />
ökad liflighct in<strong>om</strong> maskinverkstä<strong>de</strong>rna. Goda resultat uppnåd<strong>de</strong>s likale<strong>de</strong>s in<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n kemiska industrien <strong>och</strong> af cemenibruken, hvaremot bryggerierna trycktes<br />
af höga råvarupris <strong>och</strong> sockerfabrikanterna sv<strong>år</strong>t drabba<strong>de</strong>s af katastrofen i<br />
Mag<strong>de</strong>burg.<br />
For landtmannen blef <strong>år</strong>et ganska bekymmersamt gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n ihållan<strong>de</strong><br />
torkan <strong>och</strong> felslagen skörd, för hvilken <strong>de</strong> inträdan<strong>de</strong> högre spanmålsprisen<br />
ingalunda lemna<strong>de</strong> ersättning.<br />
Wallenberg-Pachaly.
Hannover <strong>de</strong>n 25 februari 1890.<br />
42<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
För alla <strong>de</strong>t ekon<strong>om</strong>iska lifvets faktorer öppna<strong>de</strong> <strong>de</strong>t tillryggalagda <strong>år</strong>et<br />
en period af verksamhet, utveckling <strong>och</strong> framgång. Han<strong>de</strong>l <strong>och</strong> industri bl<strong>om</strong>stra<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> landtbruket erhöll en icke ringa ersättning för <strong>de</strong>n endast me<strong>de</strong>lmåttiga<br />
skör<strong>de</strong>n gen<strong>om</strong> prisstegringen på flertalet af <strong>de</strong>ss produkter. Då oron<br />
för politiska förvecklingar hunnit lägga sig, våga<strong>de</strong> sig betydan<strong>de</strong> kapital ut i<br />
markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> framkalla<strong>de</strong> <strong>de</strong>r en oväntad lifaktighet, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att å andra<br />
sidan militära behof, skeppsbyggen, jernvägsanläggningar <strong>och</strong> kanalföretag satte<br />
en mängd krafter i rörelse. Icke sällan hör man <strong>de</strong>n åsigten framstäld att<br />
<strong>de</strong>nna allmänna lyftning endast betecknar uppnåen<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> normala förhållan<strong>de</strong>na<br />
<strong>och</strong> att <strong>de</strong> ledan<strong>de</strong> krafterna äro i stånd att äfven för k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> tid fasthålla<br />
en sådan sakernas ställning. Detta tor<strong>de</strong> likväl vara att se förhållan<strong>de</strong>na<br />
i allt för ljus dager <strong>och</strong> man aktgifver säkerligen icke tillräckligt på<br />
<strong>de</strong> stora <strong>om</strong>hvälfniogar, s<strong>om</strong> inträdt sedan sista hälften af 1870-talet. Denna<br />
period känneteckna<strong>de</strong>s framför allt af tillbakadragenhet i förvärfsväg <strong>och</strong> inskränkning<br />
i konsumtion; <strong>de</strong> sjunkan<strong>de</strong> prisen uppmuntra<strong>de</strong> snarare till realisation<br />
af befintliga förråd än till förnyan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>samma. Nu <strong>de</strong>remot lefva <strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
Och industri un<strong>de</strong>r inflytan<strong>de</strong> af större konsumtionsförmåga, öka<strong>de</strong> arbetslöner<br />
oeh allestä<strong>de</strong>s ökad företagsamhet; man håller större lager, man spekulerar,<br />
man köper upp i stort <strong>och</strong> söker på allt sätt framkalla en prisstegring.<br />
Att <strong>de</strong>tta icke kan fortsättas utöfver en viss gräns är all<strong>de</strong>les tydligt, äfven<br />
<strong>om</strong> tidpunkten för ett bakslag icke låter bestämma sig. Säkert är att in<strong>om</strong><br />
vissa industrier betänkliga tecken redan börja att framträda <strong>och</strong> att krisen <strong>de</strong>sto<br />
förr inträffar, ju mera man arbetar för att drifva upp prisen. Börserna sysselsätta<br />
sig nu mera än någonsin med industripapper <strong>och</strong> <strong>de</strong> behöfva knappast mer<br />
än en varningssignal för att ändra ställning <strong>och</strong> låta kurserna falla lika hastigt<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong> förut drifvit upp <strong>de</strong>m.<br />
Kol ocli jern voro <strong>de</strong> båda produkter, s<strong>om</strong> måna<strong>de</strong>r igen<strong>om</strong> d<strong>om</strong>inera<strong>de</strong><br />
på börsen. De stå med hvarandra i allra närmaste samband; jernindustrien är<br />
<strong>de</strong>n förnämsta kolkonsumenten <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta förklarar <strong>de</strong>n ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntligt hastiga<br />
prishöjning s<strong>om</strong> inträd<strong>de</strong> för kol, då arbetsinställelserna egt rum vid grufvorna<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>t visa<strong>de</strong> sig huru otillräckliga förrå<strong>de</strong>n voro <strong>och</strong> hvad man <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
riskera<strong>de</strong>. Jernvägarne gjor<strong>de</strong> samma erfarenhet <strong>och</strong> togo sina mått <strong>och</strong> steg<br />
<strong>de</strong>refter. Härtill k<strong>om</strong>mo åtskilliga anordningar vid grufvorna, hvilka icke voro<br />
egna<strong>de</strong> att öka produktionen oeh <strong>de</strong>nna nedgick också i Saardistriktet un<strong>de</strong>r<br />
maj—november med 8'5 % i jemförelse med samma tid föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et. Orsakerna<br />
till <strong>de</strong> höga kolprisen voro såle<strong>de</strong>s flera. Tills vidare ha<strong>de</strong> grufegarne<br />
icke sä stort gagn häraf, s<strong>om</strong> annars bor<strong>de</strong> hafva varit fallet, all<strong>de</strong>nstund <strong>de</strong><br />
ha<strong>de</strong> att fullgöra en mängd leveranser efter äldre vilkor, men efter hand hafva<br />
<strong>de</strong> bättre konjunkturerna i rikt mått k<strong>om</strong>mit <strong>de</strong>m till godo.<br />
In<strong>om</strong> jernhiduslrieii voro förhållan<strong>de</strong>na i mycket lika. Stora beställningar<br />
af jernvägsmateriel voro sedan länge påtänkta <strong>och</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> direktioner sågo<br />
sig nu nödsaka<strong>de</strong> att göra allvar <strong>de</strong>raf; skenor, syllar <strong>och</strong> rullan<strong>de</strong> materiel<br />
kontrahera<strong>de</strong>s för betydliga summor. Krigsmtmsteriet stäl<strong>de</strong> å sin sida stora
43<br />
fordringar på verkstä<strong>de</strong>rnas leveransförmåga, <strong>de</strong>t tilltagan<strong>de</strong> bruket af jern för<br />
byggnadsändamål <strong>och</strong> in<strong>om</strong> skeppabyggeriet likaså, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta gjor<strong>de</strong> att förrå<strong>de</strong>n<br />
in<strong>om</strong> kort togo slut <strong>och</strong> verkstä<strong>de</strong>rna med uppbjudan<strong>de</strong> af alla krafter knappast<br />
voro i stånd att effektuera ingångna or<strong>de</strong>r. Prishöjningen härvid sked<strong>de</strong> nästan<br />
språngvis <strong>och</strong> kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>sto lättare gen<strong>om</strong>föras, då fabrikanterna med hvarandra<br />
träffat konventioner i <strong>de</strong>nna riktning.<br />
En öfversigt af noteringarne å nu nämnda båda artiklar tor<strong>de</strong> bekräfta<br />
<strong>de</strong>t sagda:<br />
Arets stora rörlighet i koppar är allmänt bekant liks<strong>om</strong> <strong>de</strong>n stora krachen<br />
i Paris, hvarvid C<strong>om</strong>ptoir d'Esc<strong>om</strong>pte fick sitta emellan. Något långvarigare<br />
inflytan<strong>de</strong> förmärktes dock icke af <strong>de</strong>nna hän<strong>de</strong>lse: t. o. m. <strong>de</strong>n franska markna<strong>de</strong>n<br />
hemta<strong>de</strong> sig på förvånan<strong>de</strong> kort tid.<br />
Den allmänna företagsamheten sp<strong>år</strong>as icke minst på penningmarkna<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>ets sista tredje<strong>de</strong>l. Aret börja<strong>de</strong> med ett bankdiskonto af 4'/a '
44<br />
ännu större tillväxt <strong>från</strong> föregåen<strong>de</strong> arbets<strong>år</strong>, nämligen af raffineradt socker <strong>och</strong><br />
råsocker tillsammans 6,052,981 mot 5,239,232 m. c. Den inhemska förbrukningen<br />
har emellertid nedgått icke obetydligt. Bland Europas soekerproduceran<strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>r st<strong>år</strong> un<strong>de</strong>r kampanjen 1888—89 Tyskland främst med i rundt<br />
tal 990,000 ton råsocker, hvarefter k<strong>om</strong>mer Ryssland med 526,000, Österrike-<br />
Ungern med 523,000, Frankrike med 467,000, Belgien med 146,000 <strong>och</strong><br />
Holland med 46,000 ton. Hela <strong>de</strong>n europeiska produktionen inel. rörsocker i<br />
Spanien <strong>och</strong> på Ma<strong>de</strong>ira uppgick tillverknings<strong>år</strong>et 1888—89 till 2 3 /4 mill. ton<br />
mot knappa 2 V, mill. ton <strong>år</strong>et förut.<br />
Affärerna i spanmàl voro i <strong>de</strong>t hela tillfredsställan<strong>de</strong>. I juni inträd<strong>de</strong> en<br />
mera flau period, då man förutsåg en synnerligen vacker skörd. Denna svek<br />
likväl alla förhoppningar på grund af <strong>de</strong>n starka värmen <strong>och</strong> <strong>de</strong>refter följan<strong>de</strong><br />
råa <strong>och</strong> kalla vä<strong>de</strong>rlek. En lycka var <strong>de</strong>t för v<strong>år</strong>t land att potatisen slog så<br />
väl till, ty annars ha<strong>de</strong> sä<strong>de</strong>sprisen utan tvifvel uppdrifvits <strong>om</strong>åttligt, äfvens<strong>om</strong><br />
att Ryssland ha<strong>de</strong> så betydliga äldre förråd att aflåta. Anmärkningsvärd är<br />
<strong>de</strong>n stora importen af amerikansk majs till fo<strong>de</strong>r <strong>och</strong> till råmaterial för bräunerierna.<br />
Trots <strong>de</strong>t höjda priset på råvaran, högre arbetslöner <strong>och</strong> kolpris ha<strong>de</strong> dock<br />
fabrikanterna af jute-artiklar ett sär<strong>de</strong>les godt <strong>år</strong>.<br />
<strong>och</strong> prisen höllo jemna steg med <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna.<br />
Beställningarne voro talrika<br />
B<strong>om</strong>ulls-industrien, s<strong>om</strong> vid <strong>år</strong>ets början låg inne med ansenliga förråd<br />
råvara <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första sex måna<strong>de</strong>rna kun<strong>de</strong> köpa sådan billigt, arbeta<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna tid med för<strong>de</strong>l, men ha<strong>de</strong> märkbart mindre vinst i <strong>de</strong>t följan<strong>de</strong>,<br />
då <strong>de</strong>t visa<strong>de</strong> sig <strong>om</strong>öjligt att drifva upp garnprisen i samma grad s<strong>om</strong> råmaterialet<br />
blef knappare <strong>och</strong> dyrare. Härvaran<strong>de</strong> b<strong>om</strong>ullsspinneri <strong>och</strong> väfveri<br />
ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> 5'/2 à 6 .%'. V<strong>år</strong>t mekaniska sammetsväfveri, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1888 led en<br />
förlust på '/< mill- m ^, har förgäfves emotsett bättre ti<strong>de</strong>r.<br />
För hudar <strong>och</strong> skinn stäl<strong>de</strong> sig <strong>år</strong>et så till vida gynsamt att <strong>de</strong> fem sista<br />
<strong>år</strong>ens ständigt sjunkan<strong>de</strong> pris — några få artiklar undantagna — ändtligen<br />
nåd<strong>de</strong> ett fast läge, <strong>om</strong> än <strong>de</strong>tta ej kun<strong>de</strong> sägas vara lukrativt. Utsigterna för<br />
framti<strong>de</strong>n förefalla likväl <strong>de</strong>n noggranne iakttagaren föga pålitliga.<br />
Gummi-industrien har att glädja sig åt orubba<strong>de</strong> goda förhållan<strong>de</strong>n. Continental<br />
Caoutchouc- und Guttapercha-C<strong>om</strong>pagnie härstä<strong>de</strong>s ut<strong>de</strong>lar nu liks<strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
fem föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en 27 %, Hannoversche Gummikamni-C<strong>om</strong>pagnie 15 "i.<br />
Cemeiif-tillverkningen håller sig fortfaran<strong>de</strong> väl uppe, oaktadt kolprisen<br />
stigit. Lüneburgerfabriken kun<strong>de</strong> ut<strong>de</strong>la 17 % <strong>och</strong> Portland-Cementfabriken i<br />
Hannover 13 ?„' •<br />
Bernhard Caspar.
Livorno <strong>de</strong>n 22 februari 1890.<br />
45<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:<br />
Un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> have Fragtsatseiie ikke un<strong>de</strong>rgaaet nogen Förändring.<br />
De 6 Dampbaa<strong>de</strong> af svenske Lloyd, s<strong>om</strong> besögte <strong>de</strong>nne Havn, have ialt udgjort<br />
£ 1,580 i udgaaen<strong>de</strong> Fragt.<br />
Til England betaltes fölgen<strong>de</strong> Fragter:<br />
Indförselen fra Sverige af Trælasl bestod i forrige Aar af 3 Ladningcr<br />
med fremme<strong>de</strong> Fartöier til <strong>de</strong>nne Havn med <strong>om</strong>trent 2,500 Tylter Planker,<br />
opkjöbte til Francs 300 à 310 pr Petersburg-Standard cif., svaren<strong>de</strong> eirca til<br />
Francs 53 à 55 pr Dussin. Fyrreplanker <strong>de</strong>tailleres à Lit. 60 à 70 pr Tylt<br />
3 & 9X14 Fod, med 3 % Disconto. men Afsretningen er ikke livlig. Af<br />
Bjelker fandtes ingen Indförsel. Till Civitavecchia ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r en Ladning<br />
Planker med svensk Fartöi, hvis Vscrdi angives til Lit. 37,000.<br />
Der har ikke v.ieret nogen direct Indförsel fra Sverige af Beg og Tjcere,<br />
<strong>de</strong>rimod importere<strong>de</strong>s fra Archangel og Finland 1,756 'fon<strong>de</strong>r Beg og 2,420<br />
Tön<strong>de</strong>r Tjære, s<strong>om</strong> solgtes til fölgen<strong>de</strong> Priser:<br />
Af svensk Stangjern indförtes kun ubety<strong>de</strong>lige smaae Partier över Göteborg<br />
for Local-Forbrug, s<strong>om</strong> betaltes cirea Lit. 30 pr 100 Kilos cif. Livorno.<br />
Gamle Jernbaneskinner fin<strong>de</strong> altid let Afstetning paa <strong>de</strong>tte Marked.
46<br />
Andre svenske Artikler, s<strong>om</strong> Öl og Bræn<strong>de</strong>vin, ere kun afsættelige til<br />
lave Priser og i smaae Partier, hvorimod Træmasse kan godt anven<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>tte<br />
Land.<br />
Ingen syn<strong>de</strong>rlig Förändring har fun<strong>de</strong>t Sted si<strong>de</strong>n min forrige aarlige Rapport<br />
i Henseen<strong>de</strong> til Forhol<strong>de</strong>ne<br />
Norge.<br />
rören<strong>de</strong> Hao<strong>de</strong>len mellem <strong>de</strong>nne Pläds og<br />
Indfòrsen af Sund- og Klipfisk har dog foröget sig noget. Med direct<br />
Leilighed fra Norge ank<strong>om</strong> hertil 32,000 Kg. Rundfisk og paa indirect Vei<br />
circa Kg. 146,100, men <strong>de</strong>t er vanskelig at opgive et bestemt Qvantum.<br />
Af norsk Klipfisk införtes til Livorno 312,000 Kg. og til Civitavecchia<br />
469,000 Kg.<br />
Rundfisken <strong>de</strong>taillere<strong>de</strong>s her paa Pladsen til fölgen<strong>de</strong> Priser:<br />
Told og alle Omkostninger betalte.<br />
Klipfisk, god og Blette Qualiteter, solgtes en détail Lit. 45 à 65 pr 100<br />
Kilos, alt indberegnet.<br />
Af engelsk Klipfisk ank<strong>om</strong> hertil 10 Ladninger, s<strong>om</strong> medförte 329,000<br />
Kg. S:t John og 1,535,000 Kg. Labrador. For <strong>om</strong>trent Halv<strong>de</strong>len af <strong>de</strong>tte<br />
Qvantum betaltes:<br />
Den an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>l var endnu usolgt ved Aarets En<strong>de</strong>, og man formo<strong>de</strong>r at<br />
Priserne vil<strong>de</strong> fal<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lig, i Fölge af »Influensa», hvorved Opbruget er meget<br />
formindsket.<br />
Indförselen af röget Sild fra Yarmouth bestod forrige Aar af 40,000 Tön<strong>de</strong>r;<br />
<strong>de</strong> först ank<strong>om</strong>ne forhandle<strong>de</strong>s à Lit. 25 og senere faldt Prisen ned indtil Lit.<br />
15 pr Tön<strong>de</strong>. Af norsk Sild importere<strong>de</strong>s intet hertil.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n har i forrige Åars Löb i<strong>de</strong>thele været god, men ved<br />
<strong>de</strong>t nye Åars Indtræ<strong>de</strong>lse har Epi<strong>de</strong>niiet, s<strong>om</strong> har grasseret över hele Europa,<br />
ogsaa besögt Distriktet.<br />
Mange Tilfæl<strong>de</strong> af InfiueDza har Livorno hatt, men for <strong>de</strong> Meste af mild<br />
Beskaffenhed.<br />
Ved Aarets En<strong>de</strong> vare Vexelcoursene:<br />
Harald Stub.
R<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 8 februari 1890.<br />
47<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>).<br />
Hvad jeg i mino tven<strong>de</strong> sidste Aarsberetninger har udtalt <strong>om</strong> Forretningsforhol<strong>de</strong>ne<br />
samt hele <strong>de</strong>n oecon<strong>om</strong>iske og finantielle Situation i Italiens Hovedstad,<br />
har i ingen Henseen<strong>de</strong> forandret sig til <strong>de</strong>t Bedre i <strong>de</strong>t nys udlöbne Aar.<br />
Om nogen særlig Fabriks- eller Han<strong>de</strong>lsrörelse er <strong>de</strong>r jo for R<strong>om</strong>s Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
hidtil ikke Tale, men <strong>de</strong> stadig vanskelige Kreditforhold gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t.<br />
endog umueligt at tage kraftigt fat paa Fuldförelsen af <strong>de</strong> större Byggeforetagen<strong>de</strong>r,<br />
s<strong>om</strong> vare standse<strong>de</strong> af Mangel paa Midler, og s<strong>om</strong> skul<strong>de</strong> skaffe Bröd<br />
til <strong>de</strong>t meget bety<strong>de</strong>lige Antal af ledige Arbei<strong>de</strong>re. Da naturligvis Intet bar<br />
kunnet gjöres i Retning af at lette <strong>de</strong> trykken<strong>de</strong> Skattebyr<strong>de</strong>r, lä<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sig<br />
heller ikke negte, at saavel <strong>de</strong> Næringsdriven<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> <strong>de</strong> Besid<strong>de</strong>n<strong>de</strong>s Modstandsevne<br />
efterhaan<strong>de</strong>n svækkes bety<strong>de</strong>ligt.<br />
Paa <strong>de</strong>n e<strong>om</strong>unale Administrations Omraa<strong>de</strong> er <strong>de</strong>n uheldige Situation<br />
blevet skarpt accentuerat ved <strong>de</strong>n i afvigte November stedfundne Nedsættelse<br />
af en Kongelig C<strong>om</strong>tnission med <strong>de</strong>t Hverv at uu<strong>de</strong>rsöge <strong>de</strong> ved <strong>de</strong>t bestaaen<strong>de</strong><br />
System heften<strong>de</strong> Mangler og indgive Forslag <strong>om</strong>, hvorle<strong>de</strong>s Sta<strong>de</strong>ns Finantser<br />
kunne bringes ud af <strong>de</strong>t nuværen<strong>de</strong> Uföre. Der kan ikke v;ere Tvivl <strong>om</strong> at<br />
<strong>de</strong>t feberagtige Hastværk, s<strong>om</strong>, si<strong>de</strong>n R<strong>om</strong> blev Italiens Hovedstad, greb Alle —<br />
Regjeriugen, Kamrene og C<strong>om</strong>uneraa<strong>de</strong>t — for at forvandle hvad forvandles<br />
kun<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t pavelige R<strong>om</strong> til en mö<strong>de</strong>rne Stad, u<strong>de</strong>n at man gjor<strong>de</strong> sig Re<strong>de</strong><br />
for Opgavens Omfång, er <strong>de</strong>n förste og egentlige Grund til <strong>de</strong>n nuværen<strong>de</strong><br />
ulykkelige Tilstand. Men samtidig har et al<strong>de</strong>ies utroligt Slöseri gjort sig<br />
gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> paa alle Felter af Administrationen, og af <strong>de</strong> s<strong>om</strong> Betingelse for<br />
Regjeringens fra först af meget bety<strong>de</strong>lige Tilskud bestemte större Arbei<strong>de</strong>r ere<br />
knapt en Tien<strong>de</strong><strong>de</strong>el udförte, me<strong>de</strong>ns alle <strong>de</strong> bevilge<strong>de</strong> Summer ere forbrugte.<br />
Den Kongelige C<strong>om</strong>missioneDS Rapport er endnu ikke offentliggjort, men hvad<br />
man end <strong>de</strong>ri vil have at sige <strong>om</strong> For<strong>de</strong>lingen af Skyld og Ansvar, hvis man<br />
overhoved nedla<strong>de</strong>r sig <strong>de</strong>rpaa, saa er <strong>de</strong>t forud givet, at store og varige OfFre<br />
med Nödvendighed maa gjöres fra Statens Si<strong>de</strong> for at bringe varig Or<strong>de</strong>n tilveie,<br />
— <strong>om</strong> <strong>de</strong>tte ellers vil være niuligt, hvor saa utallige Misbrug fin<strong>de</strong><br />
Stötte hos selve <strong>de</strong>n administrera<strong>de</strong> Befolkning, og ikke mindst i <strong>de</strong>n Splid,<br />
s<strong>om</strong> i R<strong>om</strong> rueer end noget an<strong>de</strong>t Sted gjör sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> mellem <strong>de</strong>t klerikale<br />
Parti og <strong>de</strong>ts Modstan<strong>de</strong>re. S<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> ad telegrafisk Vei bekjendt, udviser<br />
<strong>de</strong>t i disse Dage fremlagte Budget for R<strong>om</strong>s C<strong>om</strong>une for 1890 et Deficit af<br />
8 Millioner Lire, angaaen<strong>de</strong> hvilket <strong>de</strong>t ved Frtmlæggelsen aabent udtaltes, at<br />
<strong>de</strong>nne Sums hurtigst muelige Tilveiebringelse er nödvendig <strong>om</strong> Sta<strong>de</strong>ns Kasse<br />
skal kunne vedblive at arbei<strong>de</strong>. Der udfordres <strong>de</strong>sforu<strong>de</strong>n til <strong>de</strong> löben<strong>de</strong><br />
Udgifter 20 Millioner Lire for <strong>de</strong>t in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar.<br />
Paa <strong>de</strong>t c<strong>om</strong>mercielle Omraa<strong>de</strong> lover man sig et temmelig bety<strong>de</strong>ligt Opsving<br />
efter at Differentialtarifferne mellem Frankrig og Italien nu ere traadte<br />
ud af Kraft, men for R<strong>om</strong>s Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> har <strong>de</strong>tte li<strong>de</strong>n Betydning. Der<br />
har været tält og skrevet en Deel <strong>om</strong> et af fremme<strong>de</strong> Capitaler baaret Project<br />
<strong>om</strong> at bringe R<strong>om</strong> i directe og fri Förbin<strong>de</strong>lse med Havet, men noget Positivt<br />
foreligger ikke <strong>de</strong>r<strong>om</strong> til Dato, og <strong>de</strong>t maa vist ansees for meget tvivls<strong>om</strong>t,<br />
hvorvidt Sägen vil tage virkelig Skikkelse i nogen nærmere Fremtid, og endnu<br />
mere <strong>om</strong> <strong>de</strong>n vil svare Regning.
48<br />
Angaaen<strong>de</strong> <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Vare-Import vil Re<strong>de</strong>gjörelse være at söge<br />
hos Konsulatet i Livorno, un<strong>de</strong>r hvilket Civita Vecchia hörer.<br />
Det si<strong>de</strong>n 2 Aar her bestaaen<strong>de</strong> Agenturfirma S. B. Nerdrum & C:o har<br />
ved Aarets Udgang oplöst sig. Firmaets ene Deeltager Herr Gustavo Schie af<br />
Kristiania fortsætter Forretningen alene. Adressen er Via Quattro Fontaae 159.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar Intet la<strong>de</strong>t tilbage at önske.<br />
Den svenske Læge D:r A. Munthe har si<strong>de</strong>n Efteraaret taget fast Bolig her.<br />
Den herværen<strong>de</strong> skandinaviske Kunstnerforening freqventeres s<strong>om</strong> tidligere.<br />
Bestyreisen bestaaer af Maleren C. M. Ross, Norsk, s<strong>om</strong> Formand, D:r Munthe,<br />
Svensk, og Billedhugger L. Jensen, Dansk; Bibliothekar er Architect Sven Kristenson.<br />
Af Vi<strong>de</strong>nskabsmænd s<strong>om</strong> i Aarets Löb have stu<strong>de</strong>ret her nævner jeg<br />
D:r H. Schück fra Upsala og D:r Sven Dahlgren fra Skara. Maleren Professor<br />
G. Sal<strong>om</strong>an ophol<strong>de</strong>r sig her i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Vinter.<br />
Konsulatets Assistance benyttes i samme betydlige Udstrækning s<strong>om</strong> tidligere.<br />
Fra private Personer i og u<strong>de</strong>nfor <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger indlöb 120 Breve<br />
<strong>om</strong> personlige Anliggen<strong>de</strong>r, hvilke gave Anledning til Besvarelse. Un<strong>de</strong>r Konsulatets<br />
Adresse ank<strong>om</strong> til herværen<strong>de</strong> Reisen<strong>de</strong> og Bosatte 476 Breve foru<strong>de</strong>n<br />
Telegrammer og Tiduinger samt Pakker.<br />
C. A. Myhlenphort.<br />
S:t Jamestown (S:t Helena) <strong>de</strong>n 1 januari 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Han<strong>de</strong>ln här på platsen är inskränkt in<strong>om</strong> mycket trånga gränser <strong>och</strong> erbju<strong>de</strong>r<br />
intet fält för främman<strong>de</strong> spekulation. Hela rörelsen beror på <strong>de</strong> <strong>om</strong>kr.<br />
300 fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong>ligen lägga till härstä<strong>de</strong>s hufvudsakligen för att förse sig<br />
med vatten <strong>och</strong> andra förnö<strong>de</strong>nheter. Deras antal aftager emellertid ständigt<br />
på grund af <strong>de</strong> förbättringar i utrustningen s<strong>om</strong> senare ti<strong>de</strong>r medfört. Inalles<br />
besöktes v<strong>år</strong> ö un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> af 288 fartyg, af hvilka flertalet (179) voro<br />
engelska, 19 norska <strong>och</strong> 12 svenska. Häri ingå emellertid 15 krigsfartyg.<br />
Hela importen utgjor<strong>de</strong>s af 30 oxar, 219 f<strong>år</strong> <strong>och</strong> 3,650 ton diverse födoämnen,<br />
mest <strong>från</strong> England, Australien, Kapkolonien <strong>och</strong> Förenta staterna.<br />
Utförseln, <strong>om</strong> man så vill kalla <strong>de</strong>n, uppgick till 1,834 ton kokosolja <strong>och</strong><br />
grafit, s<strong>om</strong> lossat3 af en haverist <strong>och</strong> skeppa<strong>de</strong>s vidare på annan köl, ett par<br />
laddniuger hvaltrau i transito samt en <strong>de</strong>l t<strong>om</strong>fat <strong>och</strong> jerntanker. Af öns egna<br />
produkter utför<strong>de</strong>s <strong>om</strong>kr. 20 ton ull, oxhudar, f<strong>år</strong>skinn <strong>och</strong> guano.<br />
S. Sol<strong>om</strong>on.<br />
Innehåll: Breslau (sid. 41), Calcutta (sid. 39), Hannover (sid. 42), Karlsruhe (sid.<br />
37), Livorno (sid. 45), Lübeck (sid. 17), Nantes (sid. 35), R<strong>om</strong> (sid. 47), S:t Jamestown<br />
(sid. 48).<br />
Rättelser:<br />
Å sid. 2, rad 21 uppi<strong>från</strong> st<strong>år</strong> Grobbendonik, läs Grobbendonck.<br />
» » 4, » 14 » » betalningars, » beställningars.
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 3.<br />
Amsterdam <strong>de</strong>n 10 Marts 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Norske Fartöier:<br />
Optjente Bruttofragter udgjor<strong>de</strong> for ank<strong>om</strong>ne Skibe 3.719,554 Kr. og for<br />
afgaae<strong>de</strong> 498,618 Kr.<br />
Sammenlignet med <strong>de</strong> fem foregaaen<strong>de</strong> Aar stiller <strong>1889</strong> Åars Skibsfart<br />
sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 4
50<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> fremgaar fölgen<strong>de</strong>:<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibafart paa Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne har i <strong>1889</strong> været noget<br />
större end i 1888, u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>n imidlertid har naaet op til Gjennemsnitssiffrene<br />
for <strong>de</strong> fem foregaaen<strong>de</strong> Aar. Med Hensyn til Fartöiernes Antal staar <strong>de</strong>n<br />
frem<strong>de</strong>les 12'6 %, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gjennemsnitlige Antal, <strong>de</strong>r i 1884—88 besògte<br />
ne<strong>de</strong>rländske Havne, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Drægtighed endnu udviser en Formindskeise<br />
af 121 %. Heri <strong>de</strong>ltager <strong>de</strong> svenske Skibe med 5'1 % for hvad<br />
angaar Antallet og med 12 % for <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Drægtighed, <strong>de</strong> norske Skibe<br />
med henholdsvis 14'3 og 10'1 %.<br />
Sammenlignes Skibsfarten i <strong>1889</strong> med Aar 1888, fremgaar at Antallet af<br />
<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne svenske Skibe er steget med 2, <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Drægtighed <strong>de</strong>rimod<br />
aftaget med 2,823 Ton, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n norske Skibsfart baa<strong>de</strong> udviser en Tilvæxt<br />
af Antal og Drægtighed med 18 Skibe og 13,563 Ton. For begge Eiger tilsammen<br />
er Forògelsen 20 Skibe og 10,740 Ton, <strong>de</strong>r udgjöres af 29 la<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
Skibe med 13,698 Ton, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> mere, og af 9 Skibe i Ballast med 2,958<br />
Ton, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> mindre end i 1888. Forhol<strong>de</strong>t mellem <strong>de</strong> med Ladning og<br />
<strong>de</strong> i Ballast ank<strong>om</strong>ne Skibe har <strong>de</strong>rved stulet sig gunstigere for förstnævnte<br />
end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar. Af <strong>de</strong> 500 svenske og norske Skibe med 185,955<br />
Ton, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> til Distriktet i <strong>1889</strong>, har kun en forsvin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> li<strong>de</strong>n Del,<br />
nemlig 8 Skibe med 3,433 Ton eller 1'6 % hvad angaar Antallet og 1"8 %<br />
hvad angaar Tonnagen, været i Ballast; i 1888 udgjor<strong>de</strong> disse Percentager<br />
henholdsvis 3'1 og 3 6 %. Af <strong>de</strong> i Ballast ank<strong>om</strong>ne Skibe har 2 med 1,625<br />
Ton været svenske og 6 med 1,828 Ton været norske.<br />
Mellem Damp- og Seilskibe har i <strong>1889</strong> Forhol<strong>de</strong>t været fölgen<strong>de</strong>:<br />
Svenske og norske tilsammen:<br />
hvoraf Svenske:<br />
og Norske:<br />
Efter <strong>de</strong>nne Opgave har <strong>om</strong>trent 32 % af <strong>de</strong>n sammenlagte svenske og<br />
norske Skibsfart paa Distriktet hvad angaar Skibenes Antal og 37 % hvad<br />
angaar disses Tonnage bestaaet af Dampskibe. Blandt <strong>de</strong> svenske Skibe indtager<br />
Dampskibene 48'/ä % a f Antallet og 60 % af Tonnagen, blandt <strong>de</strong><br />
norske 28'/2 og 31'/, %. I <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar 1888 var Dampskibenes<br />
An<strong>de</strong>l i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne efter Antal og Drægtighed<br />
80'/s °§ 35 l /2 %'i f° r Sveriges Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> udgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n henholdsvis<br />
53'9 og 627 %', for Norges 25'2 og 278 %.<br />
De af <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne og afgaae<strong>de</strong> Skibe optjente Bruttofragter viser en bety<strong>de</strong>lig<br />
Forbedring, nemlig ialt Kr. 754,283 eller 21 % mere end i Aaret<br />
1888; heraf fal<strong>de</strong>r Kr. 730,854 paa <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne Skibe og Kr. 23,429 paa<br />
<strong>de</strong> afgaae<strong>de</strong>. De svenske Skibe <strong>de</strong>ltager i <strong>de</strong>nne Forögelse kun for hvad angaar<br />
<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne Skibe, <strong>de</strong>r optjente Kr. 46,124 mere; <strong>de</strong> afgaae<strong>de</strong> Skibe viser<br />
<strong>de</strong>rimod en Formindskelse af Kr. 17,278. De norske Skibe viser en Tilvæxt<br />
baa<strong>de</strong> for <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne og <strong>de</strong> afgaae<strong>de</strong> Skibes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r henholdsvis<br />
hav<strong>de</strong> Kr. 684,730 og Kr. 40,707 större Indtægter.
51<br />
Dampskibenes og Seilskibenes An<strong>de</strong>l i <strong>de</strong> optjente Bruttofragter fremgaar<br />
af fölgeD<strong>de</strong> Opgave:<br />
Hvilken Pläds <strong>de</strong>n svenske og norske Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong> indtager blandt <strong>de</strong><br />
fremme<strong>de</strong> Nationers Skibe, <strong>de</strong>r aarlig besöger ne<strong>de</strong>rländske Havne, fremgaar af<br />
fölgen<strong>de</strong> Opgave for 1888 (for <strong>1889</strong> föreligger endnu ikke nogen offlciel<br />
Opgave).<br />
Ifölge <strong>de</strong> af Finantsministeriet aarlig udgivne Tabeller ank<strong>om</strong> i 1888<br />
i<strong>de</strong>thele til ne<strong>de</strong>rländske Havne:<br />
Blandt sidstnævnte er fölgen<strong>de</strong> af större Betydning:<br />
Det bar allere<strong>de</strong> i tidligere Indberetninger været paapeget, at især engelske<br />
og tydske Dampskibe og större holländske Seilskibe, <strong>de</strong>r eliers gik i <strong>de</strong>n ostindiske<br />
Fart, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sidste fem Åars daarlige Fragtforhol<strong>de</strong> og Mangel paa<br />
Vareförsel paa <strong>de</strong> fleste Farvan<strong>de</strong>, mere og mere bar trænget sig ind i Ostersotrafiken,<br />
<strong>de</strong>r för saagodts<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> besörge<strong>de</strong>s af vore Seilskibe. Af<br />
Lister, <strong>de</strong>r ved Mangel af officielle Med<strong>de</strong>lelser saavidt mulig höi<strong>de</strong>s ved G-eneralkonsulatet,<br />
fremgaar at Farten meliem vore Hjemlan<strong>de</strong> og Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne i<br />
<strong>de</strong>t henrundne Aar ätter for en fremragen<strong>de</strong> Del har været besörget af fremme<strong>de</strong><br />
Skibe, især Dampskibe; <strong>de</strong> höie Fragter <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n förste Halv<strong>de</strong>l af<br />
Aaret har kunnet betinges bar selvfölgelig bidraget sit til at gjöre <strong>de</strong>nne Trafik<br />
endnu mere eftersögt. Den oven<strong>om</strong>talte Forögelse af <strong>de</strong>n svenske og norske<br />
Skibsfart paa Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne fal<strong>de</strong>r da ogsaa u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> paa Farten paa frem-<br />
* Forskjellen meliem <strong>de</strong> her anförte Siffre og <strong>de</strong> i General-Consnlatets Tabeller for 1888<br />
anförte Antal af ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Skibe har sin Grnnd <strong>de</strong>ri at vore Skibe i <strong>de</strong>t<br />
nævnte Aar har un<strong>de</strong>rholdt en livlig Fart paa Byen Ternenzen, hvor ingen Vice-Consnl da<br />
fandtes ansat.
52<br />
me<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, me<strong>de</strong>ns Drægtighe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> fra Hjeiulan<strong>de</strong>ne ank<strong>om</strong>ne Skibe har<br />
holdt sig stationær (90,335 Ton i 1888, 90,417 Ton i <strong>1889</strong>). At vore Skibe<br />
mere end tidligere emanciperer sig fra <strong>de</strong>n regelmæssige Fart paa nærliggen<strong>de</strong><br />
Lan<strong>de</strong> og forsöger at opnaa sin An<strong>de</strong>l i Vareförselen paa alle Ver<strong>de</strong>ns Farvan<strong>de</strong>,<br />
ansees s<strong>om</strong> en For<strong>de</strong>l; er Fragtforhol<strong>de</strong>ne paa <strong>de</strong>t ene Farvand ugunstige,<br />
staar Adgang til at opnaa bedre Conjuncturer paa andre Kanter aaben.<br />
Ogsaa for Flaa<strong>de</strong>ns Beskaffenhed har <strong>de</strong>t sin go<strong>de</strong> Si<strong>de</strong>, da långt mere Omsorg<br />
maa gives Skibenes Un<strong>de</strong>rhold for at kunne behol<strong>de</strong> en god Classification for<br />
Assuraneens Skyld. Mange af <strong>de</strong> ældre Skibe, <strong>de</strong>r kun kun<strong>de</strong> bruges i Nordsöog<br />
Östersö farten, er i <strong>de</strong> senero Aar forsvundne og remplaeere<strong>de</strong> af i Udlan<strong>de</strong>t<br />
ofte for en Spotpris indkjöbte go<strong>de</strong>, större Fartöier, <strong>de</strong>r kan bruges hvors<strong>om</strong>helst.<br />
Paa hvilke Farvan<strong>de</strong> <strong>de</strong> med Ladning til Distriktet ank<strong>om</strong>ne Fartöier har<br />
været beskjseftiget fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Opgave:<br />
Det har ovenfor været anty<strong>de</strong>t at <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne Skibe har saagodts<strong>om</strong> alle<br />
været la<strong>de</strong><strong>de</strong>, med <strong>de</strong> afgaae<strong>de</strong> Fartöier har imidlertid <strong>de</strong>t Modsatte været<br />
Tilfæl<strong>de</strong>t, da Udfragter liges<strong>om</strong> i tidligere Aar kun sjel<strong>de</strong>nt har været at faa.<br />
Der afgik saale<strong>de</strong>s:
53<br />
De med Ladning fra Distriktet afgaae<strong>de</strong> Skibe var bestemt til fölgen<strong>de</strong><br />
Lan<strong>de</strong>:<br />
Den allerstörste Del af <strong>de</strong> med Ladning herfra Lan<strong>de</strong>t afgaae<strong>de</strong> svenske<br />
og norske Skibe har s<strong>om</strong> Ovenstaaen<strong>de</strong> ty<strong>de</strong>liggjör været bestemt til Sverige<br />
og Norge. Af <strong>de</strong>nne Export til Hjemlan<strong>de</strong>ne fal<strong>de</strong>r ätter en overveien<strong>de</strong> stor<br />
An<strong>de</strong>l, nemlig 41,520 Ton, paa <strong>de</strong> i fäste Router gaaen<strong>de</strong> Dampskibe. <strong>de</strong>samme<br />
s<strong>om</strong> <strong>om</strong>haudlet i min forrige Aarsberetning; Aktiebolagene sSvea» i Stockholm<br />
og 5>Göta» i Göteborg <strong>de</strong>ltog med 15,858 Ton i Exporten til Sverige og Dampskibsselskabet<br />
»Winge & C:o» i Kristiania med 25.662 Ton til Norge. De af<br />
disse Dampskibe i regelmæssig Fart transportera<strong>de</strong> Varer har saagodts<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
bestaaet af Kolonialvaror og Stykgods. Andre Udfragter, s<strong>om</strong> for<br />
<strong>de</strong>t meste tilfaldt Seilskibene, bar hovedsageligen bestaaet af tydske Cokes til<br />
svenske og norske Havne, Ler og Kli ti! Danmark, samt Torvströelse til England<br />
og Skotland. alle Artikler af li<strong>de</strong>n Værdi. <strong>de</strong>r kun kan taale en ganske<br />
billig Fragt.<br />
Med Hensyn til Stranåninger paa <strong>de</strong>n holländske Kyst har Aaret <strong>1889</strong><br />
været uheldig stillet. Der förliste i<strong>de</strong>thele 4 Skibe, alle norske, hvoraf 3 med<br />
hele Besætningen, me<strong>de</strong>ns af 4 norske Skibe, <strong>de</strong>r blev forladt i NordsöeD,<br />
Besætningerne ilandbragtes i holländske Havne.<br />
Antallet af Skibbrudne og nüdli<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Sòfolk. <strong>de</strong>r i Aarets Lüb har modtaget<br />
Un<strong>de</strong>rstöttelse af General-Consuiatet eller <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r samme hören<strong>de</strong> Vice-<br />
Oonsulater, og for hvilke Regning över hävte Udlæg er bleven indsendt til<br />
vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Myndighed, udgjor<strong>de</strong> i <strong>1889</strong> 44 norske (ingen svensk) og Udlæggenes<br />
Belöb Kr. 2,225'4 1.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n norske Dampkorvet »Nornens» Ophold i Amsterdam blev en<br />
Mand af Besætningen rammet i Hove<strong>de</strong>t af et Maskinstykke og dö<strong>de</strong> samme<br />
Dag paa Hospitalet. Över hans Grav paa en af Byens Kirkegaardo er et<br />
Min<strong>de</strong>smærke bleven reist af »Nornens» Officerer og Mandskab.<br />
Efterlarteiiskaber efter <strong>om</strong>bord i svenske, norske eller holländske Skibe<br />
afdö<strong>de</strong> Sömænd, <strong>de</strong>r blev indbetalt til General-Consuiatet og remiteret til Hjemlan<strong>de</strong>ne.<br />
udgjor<strong>de</strong>
54<br />
Der udfærdige<strong>de</strong>s Sömandsanvisninger til Hjemsen<strong>de</strong>lse af opspare<strong>de</strong> Hyrer<br />
til fölgen<strong>de</strong> Belöb:<br />
mod i 1888 Kr. 3,187.50.<br />
Foru<strong>de</strong>n disse Hyrebelüb, <strong>de</strong>r hjemsendtes i <strong>de</strong>n foreskrevne Form, blev<br />
ifölge Opgave fra <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> norske Sömandspræst ogsaa större Belöb af<br />
hani eller hans Assistent i Kotterdam hjemsendt til en<strong>de</strong>l Söfolks Slægtninger,<br />
i Postanvisninger og Banksedier; s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> tidligere <strong>om</strong>talt foretrækker<br />
mange Söfolk at oversen<strong>de</strong> sine opspare<strong>de</strong> Hyrer paa <strong>de</strong>n sidst<strong>om</strong>talte Maa<strong>de</strong>,<br />
da Pengene k<strong>om</strong>mer hurtigere frem end naar <strong>de</strong> indbetales til Consulaterne.<br />
Antallet af Paa- og Afniönstringer samt af anmeldte Römninger udgjor<strong>de</strong><br />
i <strong>1889</strong>:<br />
Ved Hovedstationen:<br />
Ved Vice-Consulstationerne:<br />
Med <strong>de</strong> regelmæssig mellem Hjemlan<strong>de</strong>ne og Hovedstationen faren<strong>de</strong> Dampskibe<br />
ank<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> 383 Emigranter, <strong>de</strong> fleste norske, mod i 1888 799; över<br />
Antallet, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong>mer hertil med Jernbanen fra Hamburg og Lübeck, mangler<br />
enhver Opgave.<br />
Om <strong>de</strong> to fornemste Havne i Distriktet Amsterdam og Rotterdam baves<br />
fölgen<strong>de</strong> at bemærke:<br />
Slusværket ved Ymui<strong>de</strong>n, Amsterdams Forhavn ved Indgangen til <strong>de</strong>n 25<br />
Km. länge Nordsökanal, <strong>de</strong>r förer til Amsterdam, bar længe vist sig at være<br />
ufyl<strong>de</strong>stgjören<strong>de</strong> for Nuti<strong>de</strong>ns Skibsfart, da <strong>de</strong>ns störste Sluse kun by<strong>de</strong>r Passage<br />
til Skibe af 120 M. Læng<strong>de</strong>, 18 M. Bred<strong>de</strong> og med 7'/4 M. Dybgaaendc.<br />
Til Bygning af en större Sluse blev af 1886 Åars General-Stater bevilget <strong>de</strong><br />
fornödne Midler for at Amsterdam, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t hed i Regjeringens Indstilling, ved<br />
at by<strong>de</strong> Adgang til <strong>de</strong> störste især dybestgaaen<strong>de</strong> Skibe skul<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ine at staa i<br />
Spidsen for sine Coneurenter Hamburg, Bremen og Antwerpeo; <strong>de</strong>n nye Sluses<br />
Dimensioner blev da fastsat til 210 M. Læng<strong>de</strong>, 24 M. Bred<strong>de</strong> og 8 M. Dyb<strong>de</strong>.<br />
I <strong>de</strong> fire Aar, s<strong>om</strong> er hengaaet si<strong>de</strong>n Lovforslaget blev vedtaget og s<strong>om</strong> har<br />
været brugt for en<strong>de</strong>l forbere<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Udgravningsarbei<strong>de</strong>r etc., har imidlertid Far-
55<br />
van<strong>de</strong>ne til <strong>de</strong> nævnte andre Havne, især til Amsterdams farligste Concurent<br />
Antwerpen, bety<strong>de</strong>ligt forbedret sig og er Skibe med 8 1 /, M. Dybgaaen<strong>de</strong> bleven<br />
indlodset til <strong>de</strong>t sidstnævnte Sted, me<strong>de</strong>ns ogsaa Dimensionerne af <strong>de</strong> i<br />
Tidsrummet nybygge<strong>de</strong> Fartöier er bleven bety<strong>de</strong>lig större. Med et Siusværk<br />
af 8 M. Dyb<strong>de</strong> (<strong>de</strong>r selvfölgelig ikke tilla<strong>de</strong>r nogen Uddybning, me<strong>de</strong>ns Indlöbet<br />
til Antwerpen y<strong>de</strong>rligere kan blive dyberegjort) skul<strong>de</strong> Amsterdam altsaa<br />
ikke k<strong>om</strong>me til at staa i Spidsen for <strong>de</strong> 4 concureren<strong>de</strong> Nordsöhavne, og blev<br />
fra Amsterdams Si<strong>de</strong> gjort alt niulig for at faa Slusværkets Dyb<strong>de</strong> foröget til<br />
972 M. Först efter Appellation til General-Staterne er <strong>de</strong>tte tilsidst lykkets.<br />
Den nye Sluse haaber man at faa færdig i Slutningen af 1891.<br />
En an<strong>de</strong>n Ting, <strong>de</strong>r er af endnu större Betydning for Amsterdams Han<strong>de</strong>l,<br />
er Afskaffelsen af <strong>de</strong> nu gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Kanal- og Havne-Afgifter, s<strong>om</strong> man i<br />
længere Tid har forsögt at faa ry<strong>de</strong>t af Veien og s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r er Udsigt til bliver<br />
til Virkelighed in<strong>de</strong>n Udgangen af <strong>de</strong>n förste Halvpart af 1890. Af hvilken<br />
Betydning Afskaffelsen er af disse nu paa Skibsfarten hvilen<strong>de</strong> Udgifter, <strong>de</strong>r<br />
beregnes med 55 Cents for Dampskibe og 74 Ceuts for Seilskibe pr hver 10<br />
M. af Drægtighe<strong>de</strong>n, fremgaar ty<strong>de</strong>ligt <strong>de</strong>raf at i ikke saa faa i <strong>de</strong> sidste Aar<br />
afslutte<strong>de</strong> Charterpartier har Amsterdam paa Grund af <strong>de</strong> <strong>de</strong>r afkræve<strong>de</strong> höie<br />
Afgifter været udtrykkelig undtaget fra <strong>de</strong> mellem Havre og Hamburg beliggen<strong>de</strong><br />
Nordsöhavne. Forhol<strong>de</strong>t mellem et Skibs Udgifter, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong>mer og<br />
afgaar med Ladning til og fra Amsterdam, Rotterdam og Antwerpen (i <strong>de</strong> to<br />
sidstnævnte Havne beregnes ikke Kanal- og Havnepenge), beregnes at staa s<strong>om</strong><br />
11 til 6 og 4, og afgaar Skibet i Ballast s<strong>om</strong> 19 til 14 og 9.<br />
I<strong>de</strong>thele begyn<strong>de</strong>r <strong>de</strong>r at k<strong>om</strong>me mere Liv i Foretags<strong>om</strong>lie<strong>de</strong>n i Amsterdam;<br />
mau nærer store Forhaabninger til <strong>de</strong>n nu anlæggon<strong>de</strong>s nye Kanal til<br />
Rhinen, <strong>de</strong>r k<strong>om</strong>mer til at give en bedre Förbin<strong>de</strong>lse med Tydskland, og forventer<br />
at en större Del af Transito<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> senere Aar mere og mere<br />
har forladt Amsterdam, vil kunne gjenerobres. S<strong>om</strong> en uetop i disse Dage udk<strong>om</strong>meu<br />
Rapport, affattet af et af Han<strong>de</strong>lskamret udnævnt Udvalg, visor indser<br />
man tilsidst at <strong>de</strong>r er meget at gjöre in<strong>de</strong>n Amsterdam skal kunne hol<strong>de</strong> sig<br />
en i alle Henseen<strong>de</strong>r tidsmæssig og eoncurentsfæhig Havn; <strong>de</strong> i <strong>de</strong> sidste Aar<br />
med stor BekostniDg aulagte Havnearbci<strong>de</strong>r, Lossekaier. Trælasthavnen etc., fyl<strong>de</strong>stgjör<br />
paa ingen Maa<strong>de</strong>, en ny Frihavn trænges længe til, Midlcr til hurtig<br />
og billig Omladning, Sortering og midlertidig Opbevarelse, <strong>de</strong> allerförste Betingelser<br />
for en Transitohavn, er primitive eller mangler helt, Havnens Förbin<strong>de</strong>lse<br />
med Jernbanenettet er kun halv færdig etc. Kun for Petroleum<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en danner<br />
<strong>de</strong> i <strong>de</strong> sidste Aar foretagne Arbei<strong>de</strong>r en Undtagelse, en ny Dok med fornödne<br />
Hjælpemidler, Pumper. Tanks o. s. v. bliver snart færdig og <strong>de</strong>ns Exploitation<br />
skal blive overladt et Selskab. <strong>de</strong>r by<strong>de</strong>r Udsigt til en tidsmæssig og<br />
sagkyndig Behandling.<br />
For Rotterdams Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> behöves ikke at istemmes saadanne Klagetoner:<br />
<strong>de</strong>ns Kjöbmænd har bedre forstaaet at ty<strong>de</strong> Ti<strong>de</strong>ns Tegn og har udviklet<br />
större Energi, hvis Fölger da heller ikke er u<strong>de</strong>blevne; ine<strong>de</strong>ns Skibsfarten paa<br />
Rotterdam i 1880 udgjor<strong>de</strong> 1,681,650 Ton. var <strong>de</strong>n i 1838 stegen til 2,721.500<br />
Ton og skal i <strong>de</strong>t henrundne Aar have været endnu bety<strong>de</strong>lig större; <strong>de</strong>n allerstörste<br />
Del <strong>de</strong>raf tilfal<strong>de</strong>r Transito<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en. Kanalen fra Maasflo<strong>de</strong>n til Nordsöen<br />
gjennem »Hoek van Holland», <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> bekjeudt er u<strong>de</strong>n Siusværk, fyl<strong>de</strong>stgjör<br />
nu i alle Dele; selve Maasflo<strong>de</strong>n forbedres stadig, Udyb<strong>de</strong>r borttages<br />
og korte Svinger afrun<strong>de</strong>s; Skibe med 23'/, Fod Dybgaaen<strong>de</strong> kan <strong>de</strong>rfor nu<br />
k<strong>om</strong>me lige op til Lossekaierne u<strong>de</strong>n först at maatte losse en Del af Ladningen<br />
i Prammer længere ne<strong>de</strong> i Flo<strong>de</strong>n. Directe Dampskibsforbiu<strong>de</strong>lser med <strong>de</strong> fornemste<br />
europæiske Havne samt med Java, New-York, La Plata-Staterne, Kap-
56<br />
land og Afrikas Ostkyst er i <strong>de</strong> sidste Aar bleven etableret og driver en lönnen<strong>de</strong><br />
Virks<strong>om</strong>hed. Havneemplacementen udbedres hvert Aar, kortsagt <strong>de</strong>r<br />
gjöres Alt hvad gjöres kan for at tilven<strong>de</strong> Rotterdam en saa stor Del af Ver<strong>de</strong>ns<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en<br />
s<strong>om</strong> mulig. Man nærer Haab <strong>om</strong> at <strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne Gäng vil lykkes<br />
at faa Rotterdam anvist s<strong>om</strong> Anlöbshavn for <strong>de</strong>n nylig oprette<strong>de</strong>, med Statsmidler<br />
subsidiere<strong>de</strong> tydske Dampskibslinie til Ost-Afrika, iste<strong>de</strong>tfor Antwerpen,<br />
<strong>de</strong>r for enkelte Aar si<strong>de</strong>n, da en lignen<strong>de</strong> Bestemmelse skul<strong>de</strong> tages, blev foretrukket<br />
fremfor Rotterdam.<br />
En tredie By, <strong>de</strong>r fortjener Opmærks<strong>om</strong>hed s<strong>om</strong> Transitohavn, er Terneuzen<br />
ved Sehel<strong>de</strong>flo<strong>de</strong>DS sydlige Bred<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r hvor Kanalen fra Gent udmun<strong>de</strong>r<br />
i Flo<strong>de</strong>n. S<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> med et enkelt Ord anty<strong>de</strong>t i General-Consulatets forrige<br />
Aarsberetning, er <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> bleven oprettet et Vice-Consulat <strong>de</strong>rsteds.<br />
Havnen besögtes i <strong>de</strong>t henrundne Aar af 6 svenske Skibe drægtige 2,481 Ton<br />
og 16 norske Skibe med 5,766 Ton; <strong>de</strong>n har en sær<strong>de</strong>les gunstig Beliggenhed<br />
for Transitoban<strong>de</strong>len med Belgien og tüegner sig en ikke saa li<strong>de</strong>n Del af<br />
Vareförselen <strong>de</strong>r ellers skulle gaa til Antwerpen; i<strong>de</strong>thele ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>rtil i <strong>1889</strong><br />
501 Skibe drægtige 250,402 Ton, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>rsteds losse<strong>de</strong> sine Ladninger, foru<strong>de</strong>n<br />
et Antal Skibe, <strong>de</strong>r kun passere<strong>de</strong> Byens Sluser paa Veien til Gent. De anförte<br />
Varer bestod hovedsagelig i Jern og Jernmalm, Trælast, Kul, Melasse og<br />
Stykgods. En ooksaa bety<strong>de</strong>lig Del af <strong>de</strong> indförte Varer skal have været bestemt<br />
til Syd-Tydskland og Schweiz.<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t.<br />
Resultaterne af Skibsfarten i <strong>de</strong>t henrundne Aar har gjennemsnitlig været<br />
meget go<strong>de</strong>; <strong>de</strong>n længe vente<strong>de</strong> Bedring i Fragterne, <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> i 1888 var<br />
bleven til Virkelighed, tiltog i endnu större Omfång, især i <strong>de</strong>n förste Halvpart<br />
af <strong>1889</strong> og har hävt til Fölge at Aarets Udbytte soet un<strong>de</strong>r et u<strong>de</strong>n<br />
Undtagelse har været godt, enkeltvis ovoror<strong>de</strong>ntlig godt. Aarsagen til <strong>de</strong>nne<br />
heldige Tilstand skyl<strong>de</strong>s selvfölgelig i förste Række <strong>de</strong> for Ti<strong>de</strong>n över hele<br />
Ver<strong>de</strong>n raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong> gunstige ekon<strong>om</strong>iske Forhol<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r fremby<strong>de</strong>r en stadig tiltagen<strong>de</strong><br />
Virks<strong>om</strong>hed i alle Han<strong>de</strong>ls- og industrielle Foretagen<strong>de</strong>r og s<strong>om</strong> Fölge<br />
<strong>de</strong>raf en livlig Efterspörgsel efter Tonnage paa alle Farvan<strong>de</strong>. Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t i<br />
Aarsberetningen for 1888 kun<strong>de</strong> fremhæves at Tilbud og Efterspörgsel af Skibsrum<br />
igjen var k<strong>om</strong>men i et sundt Forhold, kan <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> karakteristiskt for <strong>1889</strong><br />
bemærkes. at Efterspörgselen, naar <strong>de</strong> sidste Jlaane<strong>de</strong>r af Aaret undtages, stedse<br />
har været hvis ikke större saa dog lige stor s<strong>om</strong> Tilbu<strong>de</strong>t. Kun <strong>de</strong>t fjer<strong>de</strong><br />
Kvartal af Aaret medförte eD ikke ubety<strong>de</strong>lig Nedgång i Fragtsatserne paa <strong>de</strong><br />
fleste Farvan<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r blev foraarsaget af et alt for rigt Tilbud af Dampskibsrum,<br />
og Aaret slutter med mo<strong>de</strong>rate Fragtsatser. Udsigterne for <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aar<br />
er <strong>de</strong>rved bleven mindre klare. En mægtig Faktor, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n förste Halv<strong>de</strong>l<br />
af <strong>1889</strong> har bidraget meget til Fragtforhöielsen, <strong>de</strong>n meget stærkt tiltagne Udförsel<br />
fra Europa til <strong>de</strong> sydamerikanske Stater, Brasilien og <strong>de</strong>n Argentinske<br />
Republik, er paa Grund af <strong>de</strong> alvorlige Criser disse Lan<strong>de</strong> for Oieblikket gaar<br />
igjennem for en stor Del sat udaf Virks<strong>om</strong>hed. Paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Haand har <strong>de</strong>r<br />
aldrig hersket en saadan Travlhed paa Ver<strong>de</strong>ns store Skibsværfter s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t<br />
henrundne og <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, og aldrig tilforn er i et Aar et saa<br />
bety<strong>de</strong>ligt Antal nye Skibe, <strong>de</strong> fleste Dampskibe, sat paa Van<strong>de</strong>t. Denne Forögning<br />
af Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong>n begyn<strong>de</strong>r imidlertid allere<strong>de</strong> nu at la<strong>de</strong> föle sin Indfly<strong>de</strong>lse<br />
og vil muligens <strong>om</strong> kortere eller længere Tid paanyt före til Overproduction<br />
med <strong>de</strong>ns hele Efterslæb, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> henrundne Aar paa <strong>de</strong>t ty<strong>de</strong>ligste<br />
har gjort os bekjendt med. Hvor glæ<strong>de</strong>ligt <strong>de</strong>t end er at se paa hvilken Maa<strong>de</strong>
57<br />
vor Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong> er fornyet og har udbredt sig si<strong>de</strong>n <strong>de</strong> förste Tega paa Gjenopliven<br />
for snart 3 Aar si<strong>de</strong>n formentes at kunne spores, især hvilken Udvikling<br />
Dampskibsflaa<strong>de</strong>n har at fremviae i vore Lan<strong>de</strong>, saa tor <strong>de</strong>t dog ikke<br />
undla<strong>de</strong>s at relte et advaren<strong>de</strong> Ord til Alle, <strong>de</strong>r ved Kjöb af Skibe i Udlan<strong>de</strong>t<br />
eller ved Bestilling paa fremme<strong>de</strong> Værfter frem<strong>de</strong>les gjör Regning paa <strong>de</strong> samme<br />
höie Fragtsatser, <strong>de</strong>r har været raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i <strong>de</strong>t henruodne Aar. Hvis saa gjöres<br />
vil u<strong>de</strong>n Tvivl Skuffelser ei u<strong>de</strong>blive.<br />
I Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne er i <strong>de</strong>t henrundne Aar bleven indkjòbt 6 Skibe, alle Seilskibe,<br />
for norsk Regning, tilsammen drægtige 6.259 Ton og for en total Kjöbesum<br />
stor Fl. 315,200, s<strong>om</strong> udgjör <strong>om</strong>trent Fl. 50 pr Ton. I 1888 erhverve<strong>de</strong>s<br />
9 Skibe drægtige 6,333 Ton for Fl. 107,800, eller Fl. 17 pr Ton, i<br />
1887 4 Skibe drægtige 2,761 Ton eller Fl. 15'60 pr Ton. Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong><br />
fölger en Opgave över Störreisen og Kjöbcsummen af ethvert af <strong>de</strong> i <strong>1889</strong><br />
for norsk Regning indkjöbte Skibe:<br />
Det sees af <strong>de</strong>nne Opgave at Betalingen for <strong>de</strong> fleste af disse Fartöier har<br />
været ret god, selv naar Hensyn tages til <strong>de</strong>res go<strong>de</strong> Classer, og at Kapitalen<br />
<strong>de</strong>r aarlig maa forreutes og afskrives ei længere er saa ubety<strong>de</strong>lig, s<strong>om</strong> har<br />
været Tilfæl<strong>de</strong>t med <strong>de</strong> i 1887 og 1888 erhverve<strong>de</strong> Skibe, <strong>de</strong>r kan antages<br />
for længe si<strong>de</strong>n at have optjent <strong>de</strong> ved Kjöb og Istandsettelser udgivne Suminer.<br />
De af svenske og norske Skibe, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> til og afgik fra Distriktet med<br />
Ladoing, optjente Fragter har været fölgen<strong>de</strong>:<br />
Indgaaen<strong>de</strong> Fragter.
58<br />
Udgaaen<strong>de</strong> Fragter.<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Naar man kaster et Blik tilbage paa Forretningsrörelsen över hele Ver<strong>de</strong>nen<br />
i <strong>de</strong>t Tidsrum <strong>de</strong>nne Re<strong>de</strong>gjörelse <strong>om</strong>fatter, kan man ikke sige an<strong>de</strong>t end<br />
<strong>de</strong>t Aar, <strong>de</strong>r nu ätter er henrun<strong>de</strong>t, har været gunstigt baa<strong>de</strong> for Han<strong>de</strong>len og<br />
Industrien, ikke saa meget muligens med Hensyn til Varernes Priser, <strong>de</strong>r seet<br />
un<strong>de</strong>r et staar ointrent paa <strong>de</strong>t samme Ståndpunkt s<strong>om</strong> i 1888, men især med<br />
Hensyn til Forretningsrörelsens Omfång. Det er s<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong>n ekon<strong>om</strong>iske Tilstand<br />
i <strong>de</strong> sidste 20 Aar har fulgt en bölgen<strong>de</strong> Bevægelse og nu for tredie<br />
Gäng si<strong>de</strong>n 1870 har naaet til Höi<strong>de</strong>punktet, med <strong>de</strong>n Forskjel imidlertid naar<br />
Forhol<strong>de</strong>ne sammenlignes med Tilstan<strong>de</strong>n i <strong>de</strong> tidligere Aar, at Conjuncturerne<br />
nu ty<strong>de</strong>r paa at vi har at gjöre med en Forbedring, <strong>de</strong>r har antaget en långt<br />
mere almin<strong>de</strong>lig Karakter, er trængt mere igjennem överalt, et Opsving <strong>de</strong>r<br />
grun<strong>de</strong>r sig paa större Foretags<strong>om</strong>hed og gjenopvaagnet Tillid og by<strong>de</strong>r Udsigt
59<br />
til at være af större Varighed end <strong>de</strong>ns nærmeste Forgjængere. Aaret har <strong>de</strong>sforu<strong>de</strong>n,<br />
og <strong>de</strong>tte maa betragtes s<strong>om</strong> et godt Tegn, været forholdsvis frit for<br />
Tilböielighe<strong>de</strong>n til at opdrive Priserne, noget s<strong>om</strong> ofte pleier at vise sig i <strong>de</strong>slige<br />
Gjenoplivelsesti<strong>de</strong>r og s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar 1888, <strong>de</strong>r gav Stö<strong>de</strong>t<br />
til Omsvingningen, har seet saa maDge beklagelige Exempler paa. I<strong>de</strong>theletaget<br />
synes at <strong>de</strong> fem mavere Aar, <strong>de</strong>r nu lykkeligvis hörer Forti<strong>de</strong>n til, har givet<br />
baa<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>len og Industrien go<strong>de</strong>, ofte dröie Lektier, til hvis Frugter: större<br />
Energi ved Opsögning af nye Kil<strong>de</strong>r for Raaprodukterne og af et udvi<strong>de</strong>t Afsætningsgebet,<br />
forbedre<strong>de</strong> Tilvirkningsmetho<strong>de</strong>r, Besparelse af undgaaelige Omkostninger,<br />
kort<strong>om</strong> eu större Opmserksoinhed ved »the struggle for existences,<br />
<strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Opliven for en bety<strong>de</strong>lig Del trygt kan tilskrives.<br />
For Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>nes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> med Siffre i Haan<strong>de</strong>n at anty<strong>de</strong> i hvilken<br />
Grad Forhol<strong>de</strong>ne har forbedret sig, seer man sig <strong>de</strong>sværre ikke istand, da<br />
officielle Opgaver (statistiske Med<strong>de</strong>lelser, Aarsbcretninger fra <strong>de</strong> forskjellige<br />
Han<strong>de</strong>lskamre etc.) först udk<strong>om</strong>mer efter længere Tids Forlöb; ei heller haves<br />
her Med<strong>de</strong>lelser i Form af »Dockreturns» eller Opgaver över Omfånget af Jernbane-Transporten,<br />
s<strong>om</strong> pleier at være en af <strong>de</strong> bedste Maalestokke for et Lands<br />
Virks<strong>om</strong>hed. Den eneste officielle Med<strong>de</strong>lelse, s<strong>om</strong> haves <strong>om</strong> <strong>de</strong>t heDrundne<br />
Aar, er en forelöbig Opgave över Rigets Indtægter i <strong>1889</strong>, <strong>de</strong>r viser at samtlige<br />
Kil<strong>de</strong>r, <strong>de</strong> directe og indirecte Skatter, Indförselstol<strong>de</strong>n, Acciserne etc.,<br />
har opbragt bety<strong>de</strong>lig mere end hvad Budgetaaret hav<strong>de</strong> været anslaaet til.<br />
Ei heller er man ved <strong>de</strong>nne Tid af Aaret istand til at fremby<strong>de</strong> en Oversigt<br />
af Han<strong>de</strong>lsforhol<strong>de</strong>ne mellem <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger og Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne i <strong>1889</strong>;<br />
flere af vore Han<strong>de</strong>lsartikler opregnes nemlig i <strong>de</strong> af Finantsmioisteriet for<br />
hver Maaned af Aaret udgivne forelöbige Tabeller <strong>om</strong> Ind- og Udförselen s<strong>om</strong><br />
fremk<strong>om</strong>ne fra »alle övrige Lan<strong>de</strong>», först i <strong>de</strong> senere udk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> statistiske<br />
Arbei<strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>s en specificeret Opgave över Ind- og Udförselsmæng<strong>de</strong>rne fra og<br />
til vore Hjemlan<strong>de</strong>. Efter hvad er bleven mig med<strong>de</strong>lt fra c<strong>om</strong>petent Si<strong>de</strong><br />
kan <strong>de</strong>t imidlertid siges, at saavel Indförselen fra Sverige og Norge til Distriktet<br />
s<strong>om</strong> Udförselen <strong>de</strong>rtil fra Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne bar været större end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong><br />
Aar 1888.<br />
Om Han<strong>de</strong>lsforhol<strong>de</strong>ne i Almin<strong>de</strong>lighed i Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne maa her bemærkes<br />
at Lan<strong>de</strong>ts Representanter, General-Staterne, i <strong>de</strong>t henrundne Aar endnu ikke<br />
har faaet Anledning til at udtale sig <strong>om</strong> <strong>de</strong>t Spörgstnaal, <strong>de</strong>r for Ti<strong>de</strong>n staar<br />
paa Dagsor<strong>de</strong>nen i <strong>de</strong> fleste Lan<strong>de</strong>: Fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong> eller Beskyttelse. Noget s<strong>om</strong> man<br />
endnu for 5 eller 10 Aar si<strong>de</strong>n skul<strong>de</strong> have anseet s<strong>om</strong> en Umulighed, har<br />
<strong>1889</strong> været vidne til, nemlig at en Medlem af <strong>de</strong>t 2:dre Kammer skul<strong>de</strong> vove<br />
at fremlægge et Lovforslag <strong>om</strong> Indförselstold paa Kornvarer, og <strong>de</strong>rved sætte<br />
Lan<strong>de</strong>t föran Valget <strong>om</strong> Bibehol<strong>de</strong>lse af Systemet »laisser aller, laisser faire»,<br />
eller <strong>om</strong> <strong>de</strong>t ikke skul<strong>de</strong> være mere i Lan<strong>de</strong>ts Interesse ätter at ven<strong>de</strong> tilbage<br />
til Tilstan<strong>de</strong>n i tidligere Aar og foranledige en maa<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Beskyttelse af<br />
Lan<strong>de</strong>ts egne Producter. * S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t fremgaar af Referater af holdte Mo<strong>de</strong>r<br />
överalt i Lan<strong>de</strong>t og til General-Staterne indk<strong>om</strong>ne Petitioner har <strong>de</strong>n overveien<strong>de</strong><br />
störste Del af Lan<strong>de</strong>ts Indvaanere erklæret sig iruod Indförselen af uogen Beskyttelsestold<br />
paa Kornvarer; <strong>de</strong>t mærkværdigste <strong>de</strong>rved er at saagodts<strong>om</strong> samtlige<br />
Landbrugsorganer og <strong>de</strong> le<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Mænd i Landbrugssager bar udtalt sig mod<br />
<strong>de</strong>n paatænkte Told. S<strong>om</strong> Hovedargumenter antores <strong>de</strong> ganske bekjendte: Frygt<br />
for Stigning af Brödprisen, Frygt for at andre Næringsgrene naar man engang<br />
har betraadt Beskyttelsesveien snart vil forlange lignen<strong>de</strong> Forholdsregler for sine<br />
Artikler, Frygt for at naar en maa<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Told paa Kornvarer engang er<br />
* Korntol<strong>de</strong>n blev, efter at <strong>de</strong>n üere Gånger hav<strong>de</strong> vreret nedsat, i 1887 helt afskaffet.
60<br />
vedtagen forhöie<strong>de</strong> Toldsatser snart vil fölge efter (Tydsklands Exempel henvises<br />
til), og lignen<strong>de</strong>. Lovforslaget forventes taget i Behandling i <strong>de</strong> förste<br />
Maane<strong>de</strong>r af 1890; <strong>om</strong> <strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne Gäng, s<strong>om</strong> sandsynligt er, ätter k<strong>om</strong>mer fra<br />
Banen, troer man dog ikke at <strong>de</strong>tte vil være for længere Tid, thi flere Tegn<br />
ty<strong>de</strong>r hen til at Fri<strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- og Fribevægelsessystemet, iethvert Tilfæl<strong>de</strong> Systemet<br />
gjennemfört i <strong>de</strong>ts y<strong>de</strong>rste Consequents, har levet sine Iængeste Dage. Et<br />
Exempel paa Indskrænkning i Valget mellem indlandsk og fremmed fin<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s<br />
i fölgen<strong>de</strong>: Et nyt Dampskibsselskab. <strong>de</strong>r blev oprettet i <strong>1889</strong> og blev<br />
bevilget Eneretten til Transporten af Q-ouvernementsvarer i <strong>de</strong>n ne<strong>de</strong>rlandskostindiske<br />
Archipel, tilpligte<strong>de</strong>s at la<strong>de</strong> alle <strong>de</strong>ts nye Uampskibe bygge paa<br />
holländske Værfter og beman<strong>de</strong> <strong>de</strong>m u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> med holländske Kapteiner og<br />
Styrmænd, tven<strong>de</strong> Bestemmelser s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t endnu for et Par Aar si<strong>de</strong>n skul<strong>de</strong><br />
have vist sig en Umulighed at faa General-Staternes Samtykke til.<br />
Det kan have sin go<strong>de</strong> Si<strong>de</strong> her med et Par Ord at <strong>om</strong>tale Virks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n<br />
af en Förening, <strong>de</strong>r blev oprettet for to Aar si<strong>de</strong>n, og tur<strong>de</strong> fin<strong>de</strong> Eftertegnelse<br />
i vore Hjemlan<strong>de</strong>. Föreningen, <strong>de</strong>r kal<strong>de</strong>s »Het Buitenlaud» (Udlan<strong>de</strong>t),<br />
tilsigter at skaffe unge Hollæn<strong>de</strong>re, s<strong>om</strong> har været nogen Tid sysselsat i Han<strong>de</strong>len<br />
og önsker at etablere sig paa u<strong>de</strong>nlandske Ste<strong>de</strong>r, Pläds paa <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong><br />
Han<strong>de</strong>lskontorer; hvis fornö<strong>de</strong>nt gives ogsaa peeuniær Un<strong>de</strong>rstöttelse. Man haaber<br />
paa <strong>de</strong>nue Maa<strong>de</strong> at skaffe nye Afsætningsgebet for ne<strong>de</strong>rländske Producter<br />
og forventer at Resultaterne med Ti<strong>de</strong>n vil være <strong>de</strong> samme, <strong>de</strong>r har givet <strong>de</strong>n<br />
hamburgske Han<strong>de</strong>l et saa stort Opsving, nemlig at <strong>de</strong> unge Kjöbinænd, naar<br />
<strong>de</strong> har forstaaet at oparbei<strong>de</strong> et eget Firma i Udlan<strong>de</strong>t, ätter ven<strong>de</strong>r tilbage<br />
til Mo<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>t for <strong>de</strong>rfra at fortsætte sine Operationer. Föreningen fin<strong>de</strong>r<br />
Stötte hos <strong>de</strong>n ne<strong>de</strong>rländske Regjering, <strong>de</strong>r baa<strong>de</strong> i 1888 og <strong>de</strong>t henrundne<br />
Aar har bevilget et Tilskud af 5,000 Fl.<br />
For Arbeidsindstillinger i större Maalestok, saavel blandt Dock- og Havnearbei<strong>de</strong>re<br />
s<strong>om</strong> blandt Fabriksfolk, har Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne i <strong>de</strong>t henrundne Aar været<br />
sp<strong>år</strong>et; kun enkelte Strikes förek<strong>om</strong> af og til hist og her i Lan<strong>de</strong>t, men var<br />
kun af kort Varighed og mindre Omfång.<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> fölger en kortfattet Oversigt över Han<strong>de</strong>len i en<strong>de</strong>l fra<br />
vore Lan<strong>de</strong> til Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne indförte Artikler, samt i <strong>de</strong> for Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne vigtigste<br />
Exportartikler. Vi<strong>de</strong>re gives en Oversigt över Fondslian<strong>de</strong>len og Pengemarke<strong>de</strong>t<br />
og et Par af Lan<strong>de</strong>ts vigtigste Næringsgrene, Landbruget og Fiskeriet.<br />
Trælast. Efter livad er bleven mig med<strong>de</strong>lt har Trælastimporten fra<br />
Sverige og Norge i <strong>1889</strong> været bety<strong>de</strong>lig större end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong><br />
Aar; af skaaren Last anförtes mere, af Bjælker <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>t samme Kvantum.<br />
Stemningen paa Trælastmarke<strong>de</strong>t var i <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r af Aaret ganske<br />
livlig med stigen<strong>de</strong> Priser og god Afsætniog. Hele Beholdningen fra 1888,<br />
<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> tidligere med<strong>de</strong>lt har været större end ellers, kun<strong>de</strong> snart blive realiseret<br />
til for<strong>de</strong>lagtige Priser. De höie Fragtsatser, s<strong>om</strong> da blev noteret, bidrog<br />
væseutlig til at oprethol<strong>de</strong> <strong>de</strong>n samme livlige Stemning i nogen Tid; saasnart<br />
imidlertid Fragterne begyndte at vise Ten<strong>de</strong>nts til Fald, var <strong>de</strong>t förbi<br />
med Livet i Forretningsrörelsen. Især udover S<strong>om</strong>meren var Afsætningen meget<br />
træg, med Hösten k<strong>om</strong> imidlertid nogen Bedring; Slutten af Aaret <strong>de</strong>rimod<br />
kjen<strong>de</strong>mærke<strong>de</strong> sig arter ved Flauhed, s<strong>om</strong> blev foraarsaget af <strong>de</strong> for <strong>de</strong>nne<br />
Aarstid usædvanlig store Tilförsier; et ikke saa ubety<strong>de</strong>lig Kvantum Trælast,<br />
<strong>de</strong>r var bestemt for <strong>de</strong>t Londonske Marked, siges at være bleven seudt her til<br />
Lan<strong>de</strong>t paa Grund af <strong>de</strong>n ved <strong>de</strong> <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> Dockarbei<strong>de</strong>res Strikes foraarsage<strong>de</strong><br />
Usikkerhed med Hensyn til Udlosning etc.<br />
Priserne for <strong>de</strong> mest gangbare Gränsorter (saakal<strong>de</strong>t »Mixed») har været<br />
fölgen<strong>de</strong>:
61<br />
Sammenlignes diase Priser med 1888 Åars Priser, viser <strong>de</strong>t sig at <strong>de</strong><br />
fleste Sorter er stegne i <strong>de</strong>t henrundne Aar, især er <strong>de</strong>tte Tilfæl<strong>de</strong>t med 1-<br />
T<strong>om</strong>s Bord.<br />
Af Furu blev li<strong>de</strong>t tilfört, forholdsvis mindre end i tidligere Aar. Prisen<br />
stiller sig i Gjennemsnit 10 à 15 % höiere end for Granvirke.<br />
Beholdningerne ved Aarets Slut er paa Grund af <strong>de</strong> usædvanlig store Tilfrirsler<br />
i <strong>de</strong>t 4:<strong>de</strong> Kvartal meget bety<strong>de</strong>lige; <strong>de</strong>t haabes imidlertid at <strong>de</strong> vil<br />
kunne realiseres in<strong>de</strong>n Vaarskibningen begyu<strong>de</strong>r.<br />
Andre Trævarer, saas<strong>om</strong> færdiggjorte Dörer og Vinduer, Kassebord, Stav<br />
etc., fandt livlig Afsætning til forboldsvis lönneu<strong>de</strong> Priser.<br />
Af Traemasse forbruges kun li<strong>de</strong>t her i Lan<strong>de</strong>t: kun en Fabrik, <strong>de</strong>r er<br />
beiiggen<strong>de</strong> i Lan<strong>de</strong>ts sydligste Provinds Limburg, bruger Træmasse, efter livad<br />
erfares, i större Mseng<strong>de</strong>r; <strong>de</strong>n faar imidleriid sin Vare via Antwerpen og man<br />
mangler <strong>de</strong>rfor nærmere Kundskab til Omfånget af <strong>de</strong>ns Forbrug.<br />
Is. Importen af Is fra Norge er ätter i Aftagen. Mærkelig nok paastaaes<br />
<strong>de</strong>t her i Lan<strong>de</strong>t at Erfaringen har lært at <strong>de</strong> ganske tyn<strong>de</strong> Isfiiser, <strong>de</strong>r<br />
indsamles paa Kanalen ofte allere<strong>de</strong> efter en ene^te Nat Frostveir, skal hol<strong>de</strong><br />
sig lige Iænge i Iskjæl<strong>de</strong>ren s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n norske Blokis. Forbrug af Is i Husholdningen,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n indlandske Is selvfòlgelig ikke kan bruges til, er endnu<br />
ubety<strong>de</strong>lig her. Den störste Del af hvad s<strong>om</strong> tilföres bruges ved Fiskeriet, dog<br />
er <strong>de</strong>n ogsaa ved <strong>de</strong>nne Drift i Aftagen, da mange Fiskere foretrækker Kunstis,<br />
<strong>de</strong>r leveres adskilligt billigere uagtet <strong>de</strong>n paa långt nær ikke hol<strong>de</strong>r sig saa<br />
længe s<strong>om</strong> Blokis. Kunstsmörfabrikerne, <strong>de</strong>r för brugte noksaa bety<strong>de</strong>lige<br />
Mæng<strong>de</strong>r norsk Is, har i <strong>de</strong> seneste Aar anskaffet Refrigatorer, og er saale<strong>de</strong>s<br />
ualhængige af vor Is. I Meierierne bruges næäten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> <strong>de</strong>n paa Kanalerne<br />
indsamle<strong>de</strong> Is.<br />
Til Fiskerpladsen Vlaardingen, <strong>de</strong>t eneste Sted hvortil Isladninger anförtes,<br />
ank<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> 10 Ladninger med 4,200 Tons. Paa Grund af Concurentsen<br />
med Kunstisfabrikerne holdtes Prisen ne<strong>de</strong> i 10 à 12 Fl., leveret frit <strong>om</strong>bord<br />
i Fiskekutterne.<br />
Fisk. Om Tilförselen af fersk Fisk og Sild henvises til Afsnittet »Fisken».<br />
Afsætningen af hjemmerögt Sild (Kippers og Bokkings) er endnu ganske<br />
ubety<strong>de</strong>lig her i Lan<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>n skal ikke fal<strong>de</strong> meget i Smagen og staar tilbage<br />
for <strong>de</strong>n fra England indförte Vare.<br />
Stokfisk indförtes hovedsageligen til Rotterdam, <strong>de</strong>r staar i directe Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse<br />
med Norges Vestland. Importen til <strong>de</strong>tte Sted skal for alleslags<br />
have udgjort <strong>om</strong>trent 600,000 Kg. Det er Lan<strong>de</strong>ts sydlige Provindser,<br />
s<strong>om</strong> har en overveien<strong>de</strong> katbolsk Befolkning, <strong>de</strong>r er <strong>de</strong>t egentlige Afsætningsgebet<br />
for vor törre<strong>de</strong> Fisk.
62<br />
Tjære. For <strong>de</strong>nne Artikel har <strong>1889</strong> været et godt Aar. Prisen, <strong>de</strong>r i<br />
<strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar var k<strong>om</strong>men op fra Fl. 122 til Fl. 164, har un<strong>de</strong>r<br />
Löbet af <strong>de</strong>t henrundne Aar bibeboldt en stigen<strong>de</strong> Bevægelse. For prima Umeå-<br />
Tjære blev i Slutten af Aai-et betalt Fl. 195. Tilförselen her til Lan<strong>de</strong>t har<br />
s<strong>om</strong> sædvanlig kun fun<strong>de</strong>t Sted i mindre Ladninger fra Umeå-Distriktet samt<br />
fra <strong>de</strong> nordlige finske Havne.<br />
Beg. Begpriserne forbedre<strong>de</strong> sig i endnu stærkere Grad end Tjærepriserne,<br />
nemlig fra Fl. 128 i Februar Maaned <strong>1889</strong>, da <strong>de</strong> förste Omsætninger fandt<br />
Sted, til Fl. 200 ved Aarets Slut. Fra svenske Havne ank<strong>om</strong> kun ganske<br />
smaa Partier, <strong>de</strong>n störste Del af hvad s<strong>om</strong> iodförtes var Archangelbeg.<br />
Trän. Priserne for <strong>de</strong>nne Vare har været trykket paa Grund af <strong>de</strong> lave<br />
Priser paa Linolje og andre fly<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Fe<strong>de</strong>varer. Af Levertran fra Bergen ank<strong>om</strong><br />
kun mindre Partier, <strong>om</strong>trent 400 Tön<strong>de</strong>r brun Trän og 520 Tön<strong>de</strong>r blank<br />
Trän. Priserne holdt sig paa Fl. 25 à Fl. 30 for blank og Fl. 19 à Fl. 21<br />
for brun.<br />
Om Importen af Fyrstikker, Jern, Kobber, Öl etc. mangler enhver Opgave.<br />
Norsk Öl, at dömme efter <strong>de</strong> paa Consulatet attestere<strong>de</strong> Indforselsbeviser,<br />
begyn<strong>de</strong>r at fin<strong>de</strong> Smag her i Lan<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>n störste Del af hvad s<strong>om</strong> afskibes til<br />
Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne er imidlertid bestemt til vi<strong>de</strong>re Forsen<strong>de</strong>lse til Indien.<br />
Java-Kaffe. De go<strong>de</strong> Forhaabninger, s<strong>om</strong> man ved 1888 Åars Slut nacre<strong>de</strong><br />
<strong>om</strong> Han<strong>de</strong>len i Java-Kaffe i <strong>de</strong>t paafölgen<strong>de</strong> Aar (<strong>de</strong>r bl. A. fik Udtryk<br />
i Consulatets forrige Aarsberetning), har ikke slaaet Feil. Kaffehösten i Brasilien,<br />
<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> flere Gånger tidligere paapeget, stedse angiver Tonen ogsaa for<br />
Java-Kaffeens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> og <strong>om</strong> hvis Udfald <strong>de</strong> ugunstigste Efterretninger<br />
hav<strong>de</strong> været bekjendtgjort, viste sig at være bety<strong>de</strong>lig mindre end i <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar. Forraa<strong>de</strong>ne paa <strong>de</strong> europæiske og amerikanske Hovedmarkne<strong>de</strong>r,<br />
<strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse var meget ringe, fik ved <strong>de</strong>n formindske<strong>de</strong><br />
Tilförsel ingen Leilighed til at forsyne sig med ny Vare og Fölgen, vedvaren<strong>de</strong><br />
höie Priser, u<strong>de</strong>blev ikke; selv viser Prisnoteringerne ved Aarets Slut en y<strong>de</strong>rligere<br />
Forbedring af 5 V, Cents for <strong>de</strong>n mest eftersögte Sort af Java-Kaffe,<br />
»God ordinæri>. Aaret aabne<strong>de</strong> med en Notering for nævnte Sort af 49 Cents,<br />
<strong>de</strong>r langs<strong>om</strong>t men stadig steg til <strong>de</strong>n i Mai Maaned naae<strong>de</strong> 5274 Cents. Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en,<br />
<strong>de</strong>r liges<strong>om</strong> i tidligere Aar ikke lod Kaffe<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en i Fred, frembragte<br />
da et pludselig Fald til 46 Cents, imidlertid kun for kort Tid, da <strong>de</strong><br />
udspredte Efterretninger, <strong>de</strong>r skul<strong>de</strong> motivere et saadant Fald, viste sig at være<br />
ganske upaali<strong>de</strong>lige. Allere<strong>de</strong> i Juni Maaned hav<strong>de</strong> »God ordinær» gjenvun<strong>de</strong>t<br />
sit samme Ståndpunkt s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Vaaren og vedblev i jevn fremadgaaen<strong>de</strong> Bevægelse<br />
lige til Aarets Slut, da Prisen var k<strong>om</strong>men op til 54 1 /, Cents, en Notering,<br />
<strong>de</strong>r, naar 1887 Åars ved vild Speculation for kort Tid til 58 Cents<br />
opdrevne Priser undtages, er <strong>de</strong>n höieste s<strong>om</strong> er förek<strong>om</strong>men si<strong>de</strong>n 1877. Af<br />
hvilken Betydning höie Kaffepriser er ikke alene for selve Han<strong>de</strong>len, men ogsaa<br />
for Statshusholdningen i Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne, hvor <strong>de</strong>t Offentlige selv sælger <strong>de</strong>n<br />
ved tvungen Cultur i Indien frambragte saakaldte »Gouvernementskaffe», fremgaar<br />
bedst <strong>de</strong>raf, at enhver Cent i Prisen (pr '/, Kg.) paa en normal Gouvernementshöst<br />
af 600,000 Baller, udgjör en Forskjel af Fl. 720,000. For<br />
Bndgetaaret 1890 er Hösten anslaaet til 460,000 Baller og Prisen til 45 Cents;<br />
kan i Gjennemsnit f. Ex. 50 Cents betinges, udgjör Surplusdifferentsen <strong>om</strong>trent<br />
3 Millioner Gul<strong>de</strong>n.<br />
Tilfört blev i ne<strong>de</strong>rländske Havne i <strong>1889</strong> fra Java og <strong>de</strong> andre ostindiske<br />
Öer (i run<strong>de</strong> Tal):
63<br />
mod i 1888 676,000 og i 1887 1,009,000 Baller.<br />
Solgt blev af:<br />
Omsætningen har imidlertid været större, da en<strong>de</strong>l Kaffe har været solgt »paa<br />
Leverance» ved Mellemk<strong>om</strong>st af Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Likvidationskasser.<br />
Fra Brasilien ank<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> til ne<strong>de</strong>rländske Havne 149,000 Baller, fra<br />
Afrika 35,200 Baller.<br />
Udsigterne for Prisernes Löb i 1890 ansees at være sær<strong>de</strong>les gunstige,<br />
uagtet <strong>de</strong>n höie Notering Aaret begyn<strong>de</strong>r med. Forraa<strong>de</strong>rne er ringe og större<br />
Tilförsler ventes ikke fra nogen af <strong>de</strong> kaffeprodueeren<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>. Det kan<br />
imidlertid forventes at <strong>de</strong> höie Priser ätter vil nedsætte Consumptionen af Kaffe<br />
og foröge Salget af Surrogater, <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> tidligere bemærket ved Aarenes 1882 — 85<br />
sær<strong>de</strong>les lave Noteringer hav<strong>de</strong> været trængt fra Banen. (I Frankrige skal Forhol<strong>de</strong>t<br />
inellem <strong>de</strong> aarlig brugte Kvantiteter Kaffe og Chicorie, <strong>de</strong>r för Prisstigningen<br />
i 1887 var s<strong>om</strong> 100 til 20, ätter være stegen til 100 til 45!)<br />
Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en har s<strong>om</strong> ovenfor sagt ogsaa i <strong>1889</strong> beskjæftiget sig med<br />
Kaffeen, imidlertid i mindre Grad end i <strong>de</strong> to—tre foregaaen<strong>de</strong> Aar. For<br />
Indfiy<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>nne Slags Han<strong>de</strong>l paa <strong>de</strong>n egentlige Vare<strong>han<strong>de</strong>l</strong> henvises til<br />
Udtalelser i tidligere Aarsberetninger, s<strong>om</strong> formentlig frem<strong>de</strong>les bör betragtes<br />
s<strong>om</strong> rigtige.<br />
Tobak. Sumatra-Tobak har i <strong>de</strong>t benrundne Aar givet rigt Udbytte, ikke<br />
saa meget paa Grund af V<strong>år</strong>ens go<strong>de</strong> Beskaffenhed s<strong>om</strong> ved en sær<strong>de</strong>les rigelig<br />
Höst, <strong>de</strong>r med ikke mindre end 25 % överstiger <strong>de</strong>ns Forgjænger, nemlig<br />
i run<strong>de</strong> Tal 182,300 Baller mod i 1888 144,400 Baller. Af <strong>de</strong>t nævnte<br />
Kvantum blev 168,000 Baller anförte til Amsterdam og Rotterdam og 14,300<br />
Baller directe til Bremen. V<strong>år</strong>en var i<strong>de</strong>theletaget af bedre Kvalitet end i<br />
<strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, men ei længre af <strong>de</strong>n samme Beskaffenhed s<strong>om</strong> i tidligere<br />
Aar; <strong>de</strong>r klages mere og mere at Plantörerne paa Sumatra gjör alt for at<br />
foröge Hösternes Kvantitet og s<strong>om</strong> Fölge <strong>de</strong>raf s<strong>om</strong> oftest forsömmer at dragé<br />
behörig Omsorg for Fermentationen, Forpakningen etc. I Gjennemsnit har<br />
l27/4 Cents per '/, Kg. kunnet betinges, mod i 1888 120'/3 Cents, i 1887<br />
154 l /3 Cents. Værdien af <strong>de</strong>n fra Sumatra udförte Tobak har udgjort 35'/,<br />
Million Gul<strong>de</strong>n, hvoraf 2/j Million fal<strong>de</strong>r paa <strong>de</strong>n directe til Bremen afskibe<strong>de</strong><br />
Vare og 33 Millioner paa Tobakken, <strong>de</strong>r indförtes her.<br />
Kvaliteten har s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> sagt været bedre end i 1888; <strong>de</strong>n gav en<br />
ganske let Vare af fin Farve og neutral Smag, alle Egenskaber <strong>de</strong>r netop gjör<br />
Sumatra-Tobakken uundværlig s<strong>om</strong> Cigardækblad.<br />
De Forene<strong>de</strong> Stater og <strong>de</strong>t Tydske Rige vedbliver at være <strong>de</strong> störste Aftagere;<br />
Bremen begyn<strong>de</strong>r imidlertid at blive en farlig Coneurent og truer med<br />
at trække en stor Del af Han<strong>de</strong>len til sig directe u<strong>de</strong>n at benytte sig af Hollæn<strong>de</strong>rnes<br />
Mellemk<strong>om</strong>st; s<strong>om</strong> ovenfor nævnt er i <strong>1889</strong> 8 % af Hösten afskibet<br />
directe till <strong>de</strong>nne Havn.<br />
Med Java-Tobakken har <strong>de</strong>t været långt uheldigere stillet. 1888 Aarets<br />
Höst, <strong>de</strong>r hidförtes i <strong>1889</strong>, mislykke<strong>de</strong>s helt hvad Kvaliteten angaar, kvantitativ
64<br />
gav <strong>de</strong>n dog större Udbytte end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, nemlig 170,700 Baller<br />
mod i 1888 139,600 Baller. I Gjennemsnit kun<strong>de</strong> kun 27 Cents betinges<br />
mod i 1888 39 Cents (for 10 Aar si<strong>de</strong>n 66 Cents, for 15 Aar si<strong>de</strong>n 79<br />
Cents!). Höstens Værdi udgjor<strong>de</strong> 8 l /a Million Gul<strong>de</strong>n, mod i 1888 9 l /a Million.<br />
Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> ovennævnte Sorter Sumatra- og Java Tobak ank<strong>om</strong> ganske<br />
fortrinlig Tobak fra Oen Borneo, hvor flere Plantager har været anlagt i <strong>de</strong><br />
seneste Aar. V<strong>år</strong>en har imidlertid endnu flere Feil og betales <strong>de</strong>rfor ikke med<br />
<strong>de</strong> samme Priser s<strong>om</strong> Sumatra-Tobakken; <strong>de</strong> anförte Mæng<strong>de</strong>r blev <strong>de</strong>sforu<strong>de</strong>n<br />
bety<strong>de</strong>lig un<strong>de</strong>r hvad s<strong>om</strong> Exporten <strong>de</strong>rfra hav<strong>de</strong> været anslaaet til. I<strong>de</strong>thele<br />
ank<strong>om</strong> fra Borneo her til Lan<strong>de</strong>t 1,200 Pakker, <strong>de</strong>r i Gjennemsnit blev betalt<br />
med 119 Cents.<br />
Mindre Partier Tobak fra Oerne Celebes, Batjan samt fra Ceylon gav<br />
li<strong>de</strong>n Tilfredsstillelse.<br />
Mis. Han<strong>de</strong>len i Ris har seet un<strong>de</strong>r Et givet godt Udbytte, <strong>om</strong>endskjönt<br />
<strong>de</strong> sær<strong>de</strong>les go<strong>de</strong> Forventninger s<strong>om</strong> blev nære<strong>de</strong> ved 1888 Åars Udgang neppe<br />
kan siges at være gaaet i Opfyl<strong>de</strong>lse. Efterspörgselen i Lan<strong>de</strong>t og for Export<br />
har i <strong>de</strong>n förste Halv<strong>de</strong>l af Aaret været tilfredsstillen<strong>de</strong>; Tilbu<strong>de</strong>t, især af <strong>de</strong><br />
mindre Sorter, vedblev imidlertid at overstige Efterspörgselen og foranledige<strong>de</strong><br />
en langson] Nedgång i Prisen, ogsaa for <strong>de</strong> bedre Kvaliteters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Midten af Aaret bragte nogen Forbedring, <strong>de</strong>r grun<strong>de</strong><strong>de</strong> sig paa <strong>de</strong> daarlige<br />
Efterretninger <strong>om</strong> Höstens Udfald i Japan og paa Java; <strong>de</strong> sidste Maane<strong>de</strong>r af<br />
Aaret har Rismarke<strong>de</strong>t <strong>de</strong>rimod ätter været stille. Prisen for <strong>de</strong> mest eftersögte<br />
Sorter »Blank Java» og »Java-Taffel» har været Fl. 9 à 10 og Fl. 6 à<br />
7, mod i 1888 Fl. 8 à 872 og Fl. 5 à 7.<br />
Tilförselen af Ris har været meget mindre end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar,<br />
nemlig 1,315,000 Baller mod i 1888 1,376,000 Baller. Den allerstörste Del<br />
af hvad s<strong>om</strong> tilförtes var bestemt for Rismöllerne. Afsætningen af skallet Ris<br />
skal for förste Gäng i <strong>de</strong>t henrundne Aar have fölt Concurrencen af <strong>de</strong>n directe<br />
fra Java anförte skalle<strong>de</strong> Vare, i hvilket Land flere Möller, <strong>de</strong>r kun arbei<strong>de</strong>r<br />
for Exporten, nylig har været oprettet.<br />
The. Af Java-The tilförtes mere end i 1888, nemlig i run<strong>de</strong> Tal 33,500<br />
Kvartkasser mod 29,600 i 1888. Afsætningen har været ganske tilfredsstillen<strong>de</strong>,<br />
Priserne <strong>de</strong>rimod noget un<strong>de</strong>r Aar 1888; for Java-Pecco betaltes fra 40<br />
til 60 Cents per '/, Kg.<br />
Tin. Med Artikelen Tin, <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Udförselsvare fra <strong>de</strong> i <strong>de</strong>n ne<strong>de</strong>rlandskostindiske<br />
Arehipel beliggen<strong>de</strong> Öer Bänka og Billiton har stor Betydning for<br />
<strong>de</strong>n ne<strong>de</strong>rländske Han<strong>de</strong>l, har <strong>de</strong>t været långt roligere stulet end i <strong>de</strong> to foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar. Prisen, <strong>de</strong>r efter Tin-Syndicatets Likvidation i 1888 var k<strong>om</strong>men<br />
ned fra Fl. 130 til et mere normalt Ståndpunkt, har holdt sig med kun li<strong>de</strong>n<br />
Fluctuation paa <strong>om</strong>trent samme Höi<strong>de</strong> s<strong>om</strong> ved Udgangen af 1888, nemlig Fl.<br />
58 à 60 for Banka-Tin, for Billiton-Tin <strong>om</strong>tr. Fl. 1 mindre. Afsætningerne<br />
har været tilfredsstillen<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Aarets Löb.<br />
Sukker. Me<strong>de</strong>ns Speculationen i <strong>de</strong>t henrundne Aar ikke har fun<strong>de</strong>t tilstrækkelig<br />
Anledning til at beskjæftige sig med en<strong>de</strong>l Artikler, s<strong>om</strong> Kaffe, Tin, Kobber<br />
etc. i samme Grad s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, har <strong>de</strong>n for en kort Tid<br />
un<strong>de</strong>r Löbet af <strong>1889</strong> hävt saagodts<strong>om</strong> frit Spil med Sukker<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en og frembudt<br />
et Skuespil, <strong>de</strong>r endnu kan betragtes s<strong>om</strong> enestaaen<strong>de</strong>, nemlig at se et<br />
Consortium af ganske faa, ikke engang kapitalstærke Folk have hele Han<strong>de</strong>len<br />
i <strong>de</strong>nne Artikel, <strong>de</strong>r jo produceres næsten över hele Ver<strong>de</strong>nen baa<strong>de</strong> i Europa<br />
og i Amerika, for nogen Tid i sine Hæn<strong>de</strong>r og opdrive Prisen til <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>t<br />
dobbelte af hvad s<strong>om</strong> Forhol<strong>de</strong>t mellem Anbud og Efterspörgsel vil<strong>de</strong> have<br />
medfört.
65<br />
Aaret aabne<strong>de</strong> med en Notering af Fl. 16'/j for Betsukker af 88° basis,<br />
med livlig Efterspörgsel og smaa Forraa<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r snart bragte Prisen op til Fl.<br />
187a i April Maaned. Det var da at Hausse-Speculationen traadte paa Scenen<br />
og spille<strong>de</strong> sine Kort i <strong>de</strong>n Grad energisk at i Juli Maaned betaltes Fl. 32.<br />
Hvad Brfaringen har lært at Udslaget af saadanne kjæmpemæssige Foretagen<strong>de</strong>r<br />
bliver i <strong>de</strong> allerfleste Tilfæl<strong>de</strong>r, hændte ogsaa med Consortiet i Mag<strong>de</strong>burg, <strong>de</strong>t<br />
hele blev <strong>de</strong>t for mægtigt, Omsætningerne antog for store Proportioner. Desforu<strong>de</strong>n<br />
k<strong>om</strong> flere uvente<strong>de</strong> Begivenhe<strong>de</strong>r til, f. Ex. Mangel paa Skibsrum til<br />
at faa större til Amerika solgte Partier Sukker afskibe<strong>de</strong> <strong>de</strong>rtil, s<strong>om</strong> ätter forhindre<strong>de</strong><br />
at Salgsprisen, <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> bekjendt kan faaes udbetalt naar V<strong>år</strong>en er<br />
indla<strong>de</strong>t og Connaissement tegnet, kun<strong>de</strong> blive indcasseret, etc. S<strong>om</strong> sagt, Consortiet<br />
kun<strong>de</strong> ikke ophol<strong>de</strong> Stillingen, <strong>de</strong>ts le<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Mænd satte sine Formuer<br />
til og Sukkerprisen k<strong>om</strong> i et Sprang ned igjen til Fl. 16 1 /,, og slutter ved<br />
Aarets Udgang paa Fl. 14.<br />
Indförselen af Java-Sukker har i <strong>de</strong>t henrundne Aar været endnu mindre<br />
end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong>, <strong>om</strong>trent 1 Million Kg., mod i 1888 l 1 /. Million.<br />
Det holländske Marked har s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> ofte paapeget tabt enhver Betydning<br />
for Java-Sakker, si<strong>de</strong>n <strong>de</strong> V<strong>år</strong>en paahvilen<strong>de</strong> differentielle Afgifter blev afskaffet<br />
i 1874 (i <strong>de</strong>t nævnte Aar ank<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent 400 Millioner Kg.). Den störste<br />
Del af <strong>de</strong>t fra Java udförte Sukker gaar directe til <strong>de</strong> engelske Raffina<strong>de</strong>rier<br />
samt til Syd-Frankrige, en mindre Del ogsaa til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater og China.<br />
Betsukker <strong>de</strong>rimod er af stor Betydning for Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne; <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>s ikke<br />
mindre end 30 Fabriker, <strong>de</strong>r aarlig frembringer fra 45 til 52 Millioner Kg.<br />
Sukker. 25,000 Hectarer anven<strong>de</strong>s til Frembringelse af Sukkerröd<strong>de</strong>r.<br />
Fonds<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en og Pengemarke<strong>de</strong>t.<br />
Paa Fondsbörsen berske<strong>de</strong> i Aarels Löb en ganske livlig Stemning. Aaret<br />
begyndte med sær<strong>de</strong>les gunstige Udsigter og at disse ikke bar slaaet feil fremgaar<br />
tilstrækkelig af Kursnoteringerne ved Aarets Slut, <strong>de</strong>r for <strong>de</strong> allerfleste<br />
Papirers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> viser mere eller mindre bety<strong>de</strong>lige Stigninger. Först<br />
frembragtes en livlig Omsætning ved en rigelig Tilgang af Penge og ved Trangen<br />
til at anlægge större Kapitaler, <strong>de</strong>r paa Grund af <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Åars Usikkerhed<br />
i <strong>de</strong>n politiske Tilstand, hav<strong>de</strong> været trukket tilbage fra Fondsbörsen, <strong>de</strong>rnæst<br />
bidrog i ikke ringe Grad baa<strong>de</strong> til livlig Omsætning og Kursforbedring<br />
<strong>de</strong> af <strong>de</strong> fornemste Europæiske Finantsgrupper iværksatte Converteringer. Det<br />
var ätter Rusland <strong>de</strong>r ligesoni i 1888 aabne<strong>de</strong> Rækken af <strong>de</strong> Stater, <strong>de</strong>r i<br />
<strong>1889</strong> har benyttet sig af PeDgemarke<strong>de</strong>ts gunstige Stilling til Convertering af<br />
ældre Laan med höiere Rentefod i Laan med lavere Rente. Uagtet <strong>de</strong> fra Tid<br />
til an<strong>de</strong>n, især i <strong>de</strong> förste 5 Maane<strong>de</strong>r af Aaret, opk<strong>om</strong>ne Skyer paa <strong>de</strong>n politiske<br />
Himmel, Boulangismens Seir ved Valgene i Paris, <strong>de</strong>n Österrigske Politiks<br />
Ne<strong>de</strong>rlag i Serbien ved Kong Milans Demission samt <strong>de</strong>n i <strong>om</strong>trent samme<br />
Tidsrum stedfundne financielle Crisis i Paris ved Sammenstyrtningen af Kobbersyndicatet<br />
og <strong>de</strong>ns hele Efterslæb, Fal<strong>de</strong>t af C<strong>om</strong>ptoir d'Esc<strong>om</strong>pte, etc., kun<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> fleste af disse Converteringer sættes igjennem med stor Succés.<br />
De ne<strong>de</strong>rländske Statspapirer, især <strong>de</strong> saakaldte »Integralen» (2'/a % Certificater),<br />
har mere end i tidligere Aar været sögt for u<strong>de</strong>nlandsk Regning, ofte<br />
med store Belöb ad Gängen, s<strong>om</strong> da un<strong>de</strong>r Ti<strong>de</strong>n ikke undlod at fremkal<strong>de</strong> en<br />
bety<strong>de</strong>lig Stigning i Kursen; Aaret har <strong>de</strong>rved seet noksaa anseelige Variationer<br />
i Noteringen af <strong>de</strong> ellers saa stabile holländske Statspapirer. Integralen, <strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n l:ste Januar <strong>1889</strong> notere<strong>de</strong>s 76 1 /, %", var ved Aarets Slut k<strong>om</strong>men op<br />
til 83'/a %; 3 % Obligationerne er i samme Tidsrum stegen fra 90'/t til<br />
977, %.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 5
66<br />
De fleste Han<strong>de</strong>lsvarers Prisforhöielse, forbedre<strong>de</strong> Fragtsatser og foröge<strong>de</strong><br />
Varemængdcr for Transportmidlerne gav Anledning til en livlig Omsætning i<br />
Værdipapirer for in<strong>de</strong>nlandske og oversöiske industrielle Foretagen<strong>de</strong>r samt for<br />
Jernbane- og Dampskibsaelskaber, hovedsageligen i disse Entreprisera Actier,<br />
<strong>de</strong>r da ogaaa saagodts<strong>om</strong> Alle have at fremvise en god Kursforbedring. Helt<br />
fri for Speculationsli<strong>de</strong>nskab kan <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked imidlertid ei siges at<br />
bave været for disse Papirers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Blandt <strong>de</strong> Papirer, <strong>de</strong>r nöd Speculanternes særlige Opmærka<strong>om</strong>hed, hörer<br />
i förste Kække Obligationerne for Luleå-Ofoten-Jernbanen, <strong>de</strong>r u<strong>de</strong>n Tvivl vil<br />
efterla<strong>de</strong> y<strong>de</strong>rst bedrövelige Erindringer hos Alle, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> noget at gjöre<br />
med <strong>de</strong>m. Den allere<strong>de</strong> i Slutningen af 1888 begyndte nedadgaaen<strong>de</strong> Bevægelse,<br />
<strong>de</strong>r indle<strong>de</strong><strong>de</strong>s paa Grund af en af General-Consulatet ifölge Ordre offentliggjort<br />
Med<strong>de</strong>lelse <strong>om</strong> at <strong>de</strong>t ei var sandt at <strong>de</strong>r med <strong>de</strong>n svenske Stat blev un<strong>de</strong>rhandlet<br />
<strong>om</strong> Banens Overtagelse, blev snart efterfulgt af værre Efterretninger<br />
fra London, nemlig at Selskabets Midler var udtömte og at <strong>de</strong> til Couponemes<br />
Betalning <strong>de</strong>ponere<strong>de</strong> Penge <strong>de</strong>lvis hav<strong>de</strong> været brugt till andre Oienied. Fölgen<br />
af disse Efterretninger u<strong>de</strong>blev selvfölgelig ikke og Kursen, <strong>de</strong>r i Januar Maaned<br />
endnu holdt sig paa <strong>om</strong>trent 61 %, var snart efter ned til 24 %, i Slätten<br />
af Aaret 20'/s %. For hvor store Belöb <strong>de</strong>n holländske Börs er interesseret<br />
i Foretagen<strong>de</strong>t fremgaar <strong>de</strong>raf at hos <strong>de</strong>n is<strong>om</strong>mer hersteds danne<strong>de</strong> K<strong>om</strong>ité<br />
til Varetagelse af <strong>de</strong> holländske Obligationseieres Interesser ei mindre end<br />
£ 1,200,000 — af <strong>de</strong> udgivne £ 1,500,000 — 5 % Obligationer er bleven<br />
<strong>de</strong>poneret. Udsigten at <strong>de</strong>t skal blive et nyt Selskab mulig at opdrive <strong>de</strong> til<br />
Banens Fuldförelse fornödne Kapitaler, selv <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> Coneessionen bliver <strong>de</strong>t<br />
överdraget paa gunstige Vilkaar, er nok y<strong>de</strong>rst ringe.<br />
Svenske og norske Statspapirer blev s<strong>om</strong> stedse kun li<strong>de</strong>t forhandle<strong>de</strong> her;<br />
<strong>de</strong> enkelte Gånger Omsætninger fandt Sted skee<strong>de</strong> <strong>de</strong>tte dog med stedse fremadgaaen<strong>de</strong><br />
Kurser, s<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Opgave udviser:<br />
Svenske Statsobligationer:<br />
Norske Statsobligationer:<br />
Pengemarke<strong>de</strong>t har s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> sagt været rigelig forsynet hele Aaret<br />
rundt, stærkere Bevægelser fandt ikke Sted.<br />
Den Ne<strong>de</strong>rländske Bank bibeholdt sin Disconto uafbrudt paa 2 l /3 % for<br />
Vexler og 3 % for Pr<strong>om</strong>esser. Bankens Guldforraad fluctuere<strong>de</strong> kun ringe,<br />
<strong>de</strong>t udgjor<strong>de</strong> i Januar Maaned <strong>om</strong>tr. 61 Millioner Gul<strong>de</strong>n, i Midten af Aaret<br />
66 Millioner og i Slutningen ätter 61 Millioner, og <strong>de</strong>tte uagtet <strong>de</strong> store u<strong>de</strong>nlandske<br />
Banker, London, Berlin, Paris og Antwerpen, alt efters<strong>om</strong> Oieblikkets<br />
Guldforraad kræve<strong>de</strong> <strong>de</strong>t, snart maatte nedsætte Discontoen fra benholdsvis<br />
5, 4 1 /,, 4 1 /, og 5 i Januar Maaned til 2 l /a, 3, 3 og 3 <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren og mod<br />
Aarets Slut ätter forhöie <strong>de</strong>n 6, 5, 3 og 4 %. At ikke <strong>de</strong>n Ne<strong>de</strong>rländske<br />
Bank saa <strong>de</strong>ts Guldforraad ved Aarets Slut fiy<strong>de</strong> bort i samme Forhold s<strong>om</strong><br />
Tilfæl<strong>de</strong>t var hos <strong>de</strong> andre Bankinstituter skyl<strong>de</strong>s antageligen <strong>de</strong>lvis <strong>de</strong>n Omstændighed<br />
at Varebeholdningerne <strong>om</strong> Höäten har været forholdsvis ringere end<br />
eliers pleier at være Tilfæl<strong>de</strong>t, men hovedsageligen at <strong>de</strong> höie Kurser paa <strong>de</strong>
67<br />
u<strong>de</strong>nlandske Papirer samt ogsaa disses Converteringer blev benyttet af ikke saa<br />
faa holländske Eiere til at afhændige <strong>de</strong>m, u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong> frik<strong>om</strong>ne Kapitaler i<br />
samme Grad ätter blev anlagt i u<strong>de</strong>nlandske Effecter.<br />
Privatdisconto notere<strong>de</strong>s næsten hele Aaret rundt til l 3 /4 k 2 1 /t %,<br />
L<strong>om</strong>bardrenten til 2 à 3 % med Undtagelse af December Maaned, da <strong>de</strong>n steg<br />
til 4 %.<br />
Den Ne<strong>de</strong>rländske Banks Creditoperationer, Discontering og L<strong>om</strong>bardlaan<br />
udgior<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Bankens Bogaar 1888—89 Fl. 362,000,000, mod Fl.<br />
333,000,000, i 1887 — 88. U<strong>de</strong>nlandske Vexler har i <strong>de</strong>t henrundne Aar<br />
spillet en större Rolle i Bankens Virks<strong>om</strong>hed end i tidligere Aar; fra 8 Millioner<br />
i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret er disses totale Belöb stegen til 30 Millioner. Den<br />
nye Banklov, <strong>de</strong>r traadte i Kraft <strong>de</strong>n l-.ste Januar <strong>1889</strong> bemyndiger Banken<br />
til at kjöbe og sælge u<strong>de</strong>nlandske Vexler (Bankens ældre Charter tillod kun<br />
at u<strong>de</strong>nlandske Vexler blev disconteret!) me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r er k<strong>om</strong>men en Förändring<br />
i Disconteringsmaa<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r bestemmer at <strong>de</strong>t ikke længere staar Discontanten<br />
frit at forlange Vexelen restitueret, men at Vexelen ved Forfaldsti<strong>de</strong>n skal forblive<br />
Bankens Eiend<strong>om</strong> mod Kursen Fl. 1208 per £, Fl. 47'70 per 100<br />
Francs og Fl. 59'08 per Rmk 100'—.<br />
Landbruget.<br />
Hösten af Jordbrugets Produkter har i<strong>de</strong>theletaget været tilfredsstillen<strong>de</strong><br />
i <strong>de</strong>t henrundne Aar. Häavlen var meget rig og Kvaliteten udmærket, af Kornsorterne<br />
Hve<strong>de</strong>, Bug, Byg samt af Erter og Bönner var Hösten rigelig, af<br />
Havre kun Halvparten af en almin<strong>de</strong>lig Hö3t, af Sukkerröd<strong>de</strong>r og Potetes noget<br />
över et godt Åars Höst. For Havevæxt og Frugtavlen har Aaret været gunstigt,<br />
<strong>de</strong> for Holland vigtige Havevæxtprodukter Gröntsager og Bl<strong>om</strong>sterlög har givet<br />
rigt Udbytte; <strong>de</strong>tsamme gjæl<strong>de</strong>r <strong>om</strong> Frugt-, Bær- og Drueavlen, <strong>de</strong>r ligele<strong>de</strong>s<br />
er af stor Betydning her i Lan<strong>de</strong>t. At opgive Mæng<strong>de</strong>rne af forskjellige Landbrugsprodukter<br />
<strong>de</strong>r har været indhöstet, er endnu ikke mulig, da officielle<br />
Opgaver <strong>de</strong>r<strong>om</strong> ikke foreligger. Fölgen<strong>de</strong> Siffre kan imidlertid tjene s<strong>om</strong> Hol<strong>de</strong>punkt:<br />
Af Lan<strong>de</strong>ts Areal af dyrkelig Jord anven<strong>de</strong>s 1,200,000 Har. (i run<strong>de</strong><br />
Tal) til Græsland, 870,000 Har. til Agerland, 27,000 Har. til Dyrkning af<br />
Gröntsager, 24,000 til Træskoler, etc. Af <strong>de</strong> 870,000 Har. Agerland bruges<br />
145,000 Har.' til Avling af Potetes, 20,000 Har. af Sukkerröd<strong>de</strong>r, 82,000<br />
Har. af Hve<strong>de</strong>, 205,000 Har. af Rug, 125,000 Har. af Havre, 45,000 Har.<br />
af Byg, 44,000 Har. af Boghve<strong>de</strong>, etc.<br />
tur af Bl<strong>om</strong>sterlög.<br />
Omtrent 600 Har. anven<strong>de</strong>s til Cul-<br />
For Hve<strong>de</strong>, Rug, Byg, Boghve<strong>de</strong>, Bönner, Erter samt Mel er Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne<br />
i stigen<strong>de</strong> Grad henvist til u<strong>de</strong>nlandske Produkter; <strong>de</strong>n egne Frembringelse<br />
af Brödstoffer dækker kun for <strong>om</strong>trent Halvparten Lan<strong>de</strong>ts Behov.<br />
Den eneste Landbrugsartikel, <strong>de</strong>r udföres i större mæng<strong>de</strong>r, er Havre.<br />
Udförselen af Bl<strong>om</strong>sterlög anslaaes til en Værdi af 4 à 6 Millioner Gul<strong>de</strong>n<br />
aarlig, af Gröntsager,<br />
22 à 25 Million Gul<strong>de</strong>n.<br />
saavel i fersk Tilstand s<strong>om</strong> törret og nedlagt, til<br />
Fcedriften. Sundhedstilstan<strong>de</strong>n blandt Fæet, <strong>de</strong>r spiller en bety<strong>de</strong>lig Rolle<br />
her i Lan<strong>de</strong>t paa Grund af at <strong>de</strong>t vigtigste Exportmarked, England, strax forby<strong>de</strong>r<br />
Indförsel af leven<strong>de</strong> Fæ fra Ne<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>ne naar Tilfæl<strong>de</strong>r af smits<strong>om</strong>me<br />
Sygd<strong>om</strong>mer, især <strong>de</strong>n meget frygte<strong>de</strong> smits<strong>om</strong>me Luugesyge blandt Hornkvæget,<br />
förek<strong>om</strong>mer, har i <strong>de</strong>t henrundne Aar frem<strong>de</strong>les været meget god, takket være<br />
<strong>de</strong> i <strong>de</strong> sidste Aar tagne energiske Forholdsregler. Efter mange Bestræbelser,<br />
<strong>de</strong>r fra Engelsk Si<strong>de</strong>, paa Grund af <strong>de</strong>n <strong>de</strong>r for Ti<strong>de</strong>n hersken<strong>de</strong> protectionistiske<br />
Aand i Landbrugsanliggen<strong>de</strong>r, har været modarbei<strong>de</strong>t saa længe s<strong>om</strong>
68<br />
mulig, er <strong>de</strong>t i <strong>de</strong>t henrnndne Aar tilsidst lykfcets att faa Porbu<strong>de</strong>t mod Indförsel<br />
af læven<strong>de</strong> Fæ i England ophævet.<br />
Alene blandt Svinene har Sundhedstilstan<strong>de</strong>n været daarlig i <strong>1889</strong>; <strong>de</strong>n meget<br />
smits<strong>om</strong>me Sygd<strong>om</strong> »Rothlauf» og Svinediphterit har vist sig saagodta<strong>om</strong> överalt i<br />
Lan<strong>de</strong>t, dog skal nu ätter være i Aftagen. Trichinsygd<strong>om</strong>men, <strong>de</strong>r ifolge en i<br />
<strong>1889</strong> udk<strong>om</strong>men Lov med Tillæg til Loven <strong>om</strong> <strong>de</strong> smits<strong>om</strong>me Husdyrsygd<strong>om</strong>mer<br />
nu ogsaa henregnes til <strong>de</strong> smits<strong>om</strong>me Sygd<strong>om</strong>mer, förek<strong>om</strong> kun et Par enkelte<br />
Gånger. Hun<strong>de</strong>galskab (Vandskræk) förek<strong>om</strong> i noksaa bety<strong>de</strong>lig Udstrækning.<br />
Andre Sygd<strong>om</strong>mer blandt Husdyrene viste sig s<strong>om</strong> stedse hist og her i Lan<strong>de</strong>t.<br />
For Meieridriften forventer man go<strong>de</strong> Resultater af en i <strong>1889</strong> udk<strong>om</strong>men<br />
Lov med Straffebestemmelser mod Bedrageri i Smör<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en. Det haabes at<br />
<strong>de</strong>t engelske Smörmarked, hvor <strong>de</strong>t holländske Smör för i Ti<strong>de</strong>n nöd Reputationen<br />
at være <strong>de</strong>t bedste s<strong>om</strong> fandtes, ätter skal kunne gjenerobres naar mere<br />
Sikkerhed end hidtil haves at <strong>de</strong>t s<strong>om</strong> sælges s<strong>om</strong> holländsk Smör virkelig er<br />
Natursmör og ikke blan<strong>de</strong>t med större eller mindre Kvantiteter Margarinsmör.<br />
Om Lovens Bestemmelser alene, selv <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> <strong>de</strong> bliver meget strengt overholdte,<br />
skal kunne skaffe <strong>de</strong>t holländske Smör <strong>de</strong>ts gamle Ren<strong>om</strong>mée tilbage paa Ver<strong>de</strong>nsmarke<strong>de</strong>t,<br />
mea imidlertid betvivles, hvis ikke samtidig bety<strong>de</strong>lig Forbedring<br />
anbringes i Tillavningsmaa<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r endnu i mange Distrikter skal være höist<br />
primitiv. Tilbagegangen i Smörrets Kvalitet skyl<strong>de</strong>s, <strong>de</strong>r<strong>om</strong> er Sagkyndige enige,<br />
for en stor Del selve Tilberedningen, <strong>de</strong>r ikke bar fulgt med Ti<strong>de</strong>ns nyeste<br />
Metho<strong>de</strong>r, for ikke at tale <strong>om</strong> alleslags Fusk, s<strong>om</strong> selve Meierifolkene har gjort<br />
sig skyldig i. At Aarsagen til Smör<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens uheldige Stilling först og fremst<br />
ligger her, anerkjen<strong>de</strong>s ogsaa mere og mere, og alvorlige Forsög gjöres for at<br />
rette paa <strong>de</strong>nne Tingenes Tilstand, hovedsageligen ved at forbedre Un<strong>de</strong>rvisningsvæsenet<br />
i Landdistrikterne, at oprette Meierifagskoler etc.<br />
Fiskeriet.<br />
Sil<strong>de</strong>fisket i Nordsöen bar i <strong>1889</strong> beskjaeftiget 445 Fartöier med 6,012<br />
Mand Besætning; af disse Skibe er 194 »Loggers» (skarpkjöle<strong>de</strong> Fartöier), hvoraf<br />
79 hörer hjemme i Vlaardiugen, 71 i Maassluis, 2 i Schiedam, 1 i Haag, 1 i<br />
Katwyk, 1 i Noordwyk, 30 i Scheveningen og 9 i Amsterdam. Resten er<br />
»B<strong>om</strong>men» (fladbun<strong>de</strong><strong>de</strong> Skibe), hvoraf 278 er hjemme i Scheveningen, 58 i<br />
Katwyk og 16 i Noordwyk. Den totale Fångst skal ifölge Opgave fra Vice-<br />
Consulen i Maassluis belöbe sig til 380,000 Tön<strong>de</strong>r mod 320,000 Tön<strong>de</strong>r i<br />
1888. Aarets Udbytte har i<strong>de</strong>theletaget været gunstigt, Fångsten har været<br />
meget rig og Prisen har i Forhold til Fiskens Mængd holdt sig godt oppe;<br />
<strong>de</strong>n har været lavest i August Maaned, nemlig Fl. 10'25, ved Aarets Slut<br />
ätter Fl. 14'— à 15'—. Efterspörgselen har været ganske livlig paa alle Marke<strong>de</strong>r,<br />
hvor <strong>de</strong>n holländske Sild har faaet Indpas.<br />
Med Hensyn til af Stormveir og <strong>de</strong>slige Aarsager forvoldt Ska<strong>de</strong> paa Fartöier<br />
og Garn har Aaret været sær<strong>de</strong>les gunstigt stillet; <strong>om</strong> Ska<strong>de</strong> foraarsaget<br />
af fremme<strong>de</strong>, hovedsageligen engelske og belgiske Fiskere, <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> oftest <strong>om</strong><br />
Natten og u<strong>de</strong>n at före <strong>de</strong> paabudne Lys seiler tvertigjeunem <strong>de</strong> af andre<br />
Nationers Skibe udsatte Garn, har <strong>de</strong>rimod ätter mange Klagemaal været reiste;<br />
hvor Misgjerningsman<strong>de</strong>ns Nummer og Hjemstedsbogstaver er bleven bekjendt,<br />
har disse Klager le<strong>de</strong>t til Tiltale i Maletactorens Hjemland og i <strong>de</strong> fleste Tilfæl<strong>de</strong>r<br />
til streng Bestraffelse (s<strong>om</strong> bekjendt er Fiskefartöier, <strong>de</strong>r tilhörer <strong>de</strong><br />
Lan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> har afsluttet Overensk<strong>om</strong>sten <strong>om</strong> Tilsyn med Fisket i Nordsöen,<br />
forpligte<strong>de</strong> til at have sit Nummer og et Par Bogstaver, <strong>de</strong>r angiver Skibets<br />
Hjemsted, anbragt paa ty<strong>de</strong>lig Maa<strong>de</strong> paa Skibets Si<strong>de</strong>r, Storseilen etc).
69<br />
Kolje, Skrei- og Torskfiskerierne samt Fisket af Flyndre, Pigvar, Tunger<br />
og andre finere Fiskearter har ikke givet stort Udbytte; <strong>de</strong>t drives s<strong>om</strong> bekjendt<br />
foru<strong>de</strong>n af en<strong>de</strong>l mindre Skibe, <strong>de</strong>r hörer hjemme i Pernis, Qwartewaal, Mid<strong>de</strong>lharnis,<br />
Hellevoetsluis og <strong>de</strong>n Hel<strong>de</strong>r, af <strong>de</strong> samme Fartöier, <strong>de</strong>r <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren<br />
og Hösten gaar paa Sil<strong>de</strong>fangsten. Priserne af <strong>de</strong> nævnte Fiskeslags har vasret<br />
lave og Fångsten meget knap; i<strong>de</strong>thele er <strong>de</strong>t en meget beklagelig Sympt<strong>om</strong> at<br />
<strong>de</strong> anbragte Fiskemæng<strong>de</strong>r bliver mindre med hvert Aar. Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t for endnu<br />
10 Aar si<strong>de</strong>n ikke var en Sjel<strong>de</strong>nhed at se holländske Baa<strong>de</strong> sælge sin Fisk i<br />
engelske Havne, förek<strong>om</strong>mer ikke alene <strong>de</strong>tte aldrig mere nu, men store Partier<br />
Fisk indföres af engelske Fiskere. Især er Rotterdam i <strong>de</strong>t henrundne Aar<br />
bleven til et Marked for engelsk Torsk og Kolje, <strong>de</strong>r daglig anbringes med<br />
Dampakibe fra Hull, Grimsby etc.<br />
I 1888 gjor<strong>de</strong>s flere Forsög paa at faa istand regelmæssige Forretninger i<br />
fersk Fisk fra Norges Vestland, dog har disse Forsög efter hvad erfares bragt<br />
Afskiberne Tab og har i <strong>de</strong>t henrundne Aar ikke været gjentaget. Kun enkelte<br />
Partier ank<strong>om</strong> af og til, enten via England eller direkte fra Bergen og Stavanger,<br />
med hvad Udfald vi<strong>de</strong>s ikke. Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong> i 1888 mislykke<strong>de</strong> Forsög paa<br />
at aabne <strong>de</strong>t holländske Marked for vor Fisk ligger först i <strong>de</strong> daarlige Transportmidler,<br />
<strong>de</strong>r benyttes, nemlig Danipskibe, <strong>de</strong>r ikke er indrette<strong>de</strong> til Fiskforsen<strong>de</strong>lser,<br />
hvor <strong>de</strong>n i aabne Kasser forpakke<strong>de</strong> Fisk enten staar paa Dækket udsat<br />
for Luftens Indvirken samt bliver stövet og sort af Rögen og Dampen, eller<br />
<strong>de</strong>n staar for nær Maskinrummet og tager Ska<strong>de</strong> af Värmen. Dampskibene er<br />
<strong>de</strong>sforu<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> oftest for længe un<strong>de</strong>rveis naar flere Anlöbsste<strong>de</strong>r skal anlöbes.<br />
En an<strong>de</strong>n Grund maa söges <strong>de</strong>ri, at <strong>de</strong>t ne<strong>de</strong>rländske Fiskemarked ei endnu er<br />
tilstrækkelig udviklet; större Indretninger hvor <strong>de</strong>n anförte Fisk kan bevares i<br />
kol<strong>de</strong> Rum naar Tilförselen <strong>de</strong>n ene Dag er alt for stor, hvor <strong>de</strong>n kan blive<br />
or<strong>de</strong>ntlig forpakket til vi<strong>de</strong>re Forsen<strong>de</strong>lse enten til Provindsbyerne eller til<br />
Tydskland og Belgien fin<strong>de</strong>s saagodts<strong>om</strong> ikke. En tredie Grund ligger i <strong>de</strong>n<br />
hos Hollæn<strong>de</strong>rne sær<strong>de</strong>les udpræge<strong>de</strong> Yedhængen ved <strong>de</strong>t gamle, <strong>de</strong>r nok frahol<strong>de</strong>r<br />
mange Folk fra at kjöbe importeret Fisk; at dömme efter Afsætningen<br />
af <strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lige Mæng<strong>de</strong>r engelsk Fisk, <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> ovenfor sagt anföres hver Uge<br />
til Rotterdam, maa <strong>de</strong>nne Conservatisme imidlertid være i Aftagen. Holland<br />
med sin tætte Befolkning, hvoraf '/., er Katholiker, med Belgien og Tydskland<br />
i Baggrun<strong>de</strong>n, maatte, <strong>de</strong>r<strong>om</strong> föler man sig overbevist, kunne absorbere bety<strong>de</strong>lige<br />
Mæng<strong>de</strong>r Fisk, <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> V<strong>år</strong>en kun blev hidfört paa behörig Maa<strong>de</strong> og tidssvaren<strong>de</strong>,<br />
afkjöle<strong>de</strong> Pakhuse fandtes paa Ank<strong>om</strong>stste<strong>de</strong>rne, hvor Fisken, naar<br />
Marke<strong>de</strong>t ved <strong>de</strong>ns Ank<strong>om</strong>st netop var vel forsynet, enten kun<strong>de</strong> blive opbevaret<br />
et Par Dage eller <strong>om</strong>pakket til vi<strong>de</strong>re Forsen<strong>de</strong>lse.<br />
Fersk Sild for Rögerierne i Vlaardingen og ScheveniDgen har i <strong>1889</strong> været<br />
indfört i temmelig större Partier; <strong>de</strong>n bestod <strong>de</strong>lvis af Indmadssild fra Bergen,<br />
Stavanger, Fredriksstad og Göteborg, <strong>de</strong>lvis af maver Smaasild fra Bohusläns<br />
Kystste<strong>de</strong>r; <strong>de</strong>t regnes at <strong>om</strong>trent -1.000 Tön<strong>de</strong>r af förstnævnte og 5,000 Tön<strong>de</strong>r<br />
af sidstnævnte Sorte er bleven indfört. Kvaliteten af Indmadssil<strong>de</strong>n siges at<br />
have været tilfredsstillen<strong>de</strong>, <strong>de</strong>n blev betalt med Fl. 8'— à 10'— per Tön<strong>de</strong> og<br />
skal her <strong>om</strong> Vinteren kunne sælges med For<strong>de</strong>l. Den hidforte Smaasild var<br />
af mindre god Kvalitet og opbragte Fl. 3'— à 5'— per Tön<strong>de</strong>. En Del af<br />
<strong>de</strong>n fra Sverige anförte Sild blev i Marstrand og andre svenske Kystbyer paa<br />
Ste<strong>de</strong>t indkjöbt for egen Regning af Förerne af et Par holländske Fiskefartöier<br />
og medtaget til Scheveningen for <strong>de</strong>r at blive röget.<br />
Om Östersfisket, <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> tur<strong>de</strong> være bekjendt hovedsageligen drives i<br />
Provindsen Zeeland, har <strong>de</strong>n tilf. Viee-Consul i Vlissingen med<strong>de</strong>lt at Aaret<br />
har været sær<strong>de</strong>les gunstigt baa<strong>de</strong> for Udklækningen og Væxten af <strong>de</strong> tidligere
70<br />
paa Österbænkerne udplante<strong>de</strong> Östers. Tilförselen af östers paa <strong>de</strong> forskjellige<br />
Marke<strong>de</strong>r har s<strong>om</strong> Pölge <strong>de</strong>raf været meget stor; Priserne vedblev lave uagtet<br />
V<strong>år</strong>ens go<strong>de</strong> Kvalitet. Med <strong>de</strong>n allere<strong>de</strong> for enkelte Aar si<strong>de</strong>n begyndte Uskik<br />
at bringe massevis unge, umodne Östers i Han<strong>de</strong>len for ganske billig Pris, fortsattes<br />
ogsaa i <strong>de</strong>t henrundne Aar, til stor Ska<strong>de</strong> for Österbænkernes Frembringelse<br />
i <strong>de</strong> næstfölgen<strong>de</strong> Aar. I 1888 skal <strong>de</strong>r have været mindst 15 Millioner<br />
umodne, ganske smaa Östers blandt <strong>de</strong>n til Udlan<strong>de</strong>t udförte Vare. S<strong>om</strong> Regel<br />
betinger disse kun Fl. 20'— à 25'— per 1,000 Stykker, me<strong>de</strong>ns Prisen for<br />
fuldvoxne er fra 60 til 100 % höiere.<br />
I <strong>1889</strong> er <strong>de</strong>r udk<strong>om</strong>meo en Lov her i Lan<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>r forby<strong>de</strong>r at Fiskeri<br />
drives af Besætningerne paa fremme<strong>de</strong> Nationers Fartöier i <strong>de</strong>n ne<strong>de</strong>rländske<br />
Stats Söterritorium og truer med Confiseation af Skib og Garn naar et fremmedt<br />
Fartöi bliver antruffet med udsat Garn. Ordly<strong>de</strong>n af Loven blev i sin<br />
Tid tilstillet <strong>de</strong>t kongelige U<strong>de</strong>nrigsk Departement samt <strong>de</strong>t kongelige norske<br />
Indre-Departement.<br />
I <strong>de</strong>n ne<strong>de</strong>rländske Toldtarif er i <strong>1889</strong> kun k<strong>om</strong>men en Förändring, <strong>de</strong>r<br />
gjæl<strong>de</strong>r Artikelen Edike; Oversættelse af <strong>de</strong>n nye Lovbestemmelse er i sin Tid<br />
bleven tilstillet <strong>de</strong>t kgl. U<strong>de</strong>nrigsk Departement og <strong>de</strong>n kgl. norske Regjerings<br />
Departement for <strong>de</strong>t Indre.<br />
Tho. Egidius.<br />
Victoria (Britiska Columbia) <strong>de</strong>n 26 februari 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 717 ton <strong>och</strong> 4<br />
norska <strong>om</strong> 4,354 ton. Alla hitk<strong>om</strong>mo i barlast <strong>och</strong> afgingo, ut<strong>om</strong> 1 i barlast,<br />
med timmer.<br />
Det i min förra <strong>år</strong>sberättelse <strong>om</strong>nämnda torskfisket har icke blifvit hvad<br />
man väntat <strong>och</strong> lär sv<strong>år</strong>ligen utvecklas förr än Förenta staterna lemna tullfritt<br />
inträ<strong>de</strong> för fisk <strong>och</strong> fiskeprodukter häri<strong>från</strong>. Detta är skada, ty ifrågavaran<strong>de</strong><br />
fisksort berömmes mycket för sin fina smak <strong>och</strong> skulle un<strong>de</strong>r andra förhållan<strong>de</strong>n<br />
säkert skaffat sig en god marknad. Sälfångsten idkas flitigt utmed kusten <strong>och</strong><br />
i Behrings sund. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista två måna<strong>de</strong>rna stucko 17 skonare ut för att<br />
uppsöka <strong>de</strong>tta byte, hvilket sedan afyttras härstä<strong>de</strong>s. Många svenskar <strong>och</strong> norrmän<br />
hafva sin sysselsättning <strong>de</strong>rvid. Laxfisket var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et rikare än någonsin,<br />
i <strong>de</strong>t icke mindre än 414,291 lådor utgjor<strong>de</strong> resultatet, hvaraf <strong>de</strong>t mesta<br />
exportera<strong>de</strong>s till England, Förenta staterna <strong>och</strong> Australien. Utförseln af kol<br />
<strong>och</strong> timmer var likale<strong>de</strong>s större än någonsin. Den raska utveckling v<strong>år</strong> provins<br />
kan framvisa tor<strong>de</strong> blifva ännu betydligare när <strong>de</strong> föreslagna jernvägarne hunnit<br />
byggas. Af icke ringa bety<strong>de</strong>lse är immigrationen hit un<strong>de</strong>r sista <strong>år</strong>et. Dugliga<br />
handtverkare, arbetare <strong>och</strong> tjenstefolk äro mycket efterfråga<strong>de</strong>; personer<br />
med ett litet kapital <strong>och</strong> skicklighet hafva goda utsigter att här slå sig väl<br />
fram. — Utförliga upplysningar <strong>om</strong> v<strong>år</strong>a förhållan<strong>de</strong>n äro att finna i »Board<br />
of tra<strong>de</strong>'s» <strong>år</strong>liga berättelse.<br />
Rob. Ward.
Königsberg <strong>de</strong>n 15 mars 1890.<br />
71<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Der ank<strong>om</strong> til Pillau:<br />
Nævnte 2,209 Farfcflier vare laste<strong>de</strong> med:
<strong>de</strong>raf var:<br />
72<br />
Af <strong>de</strong> indk<strong>om</strong>ne Fartöier vare un<strong>de</strong>r:<br />
Af <strong>om</strong>nævnte Fartöier vare 1,740 Fartöier i Königsberg.<br />
Der afgik fra Pillau:<br />
Nævnte 2,176 Fartöier ere afgaae<strong>de</strong> til:<br />
Der afseile<strong>de</strong> med Ballast, t<strong>om</strong>me og indbragte Ladninger:<br />
Hove<strong>de</strong>xporten söværts fra Königsberg bestod i:
73<br />
Aaret <strong>1889</strong> er for Königsberg paa Grund af <strong>de</strong>n daarlige Höst i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
fal<strong>de</strong>t ikke ubety<strong>de</strong>ligt daarligere ud end <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong>. Königsbergs<br />
Han<strong>de</strong>l er s<strong>om</strong> alt ofte sagt hovedsagelig afhængig af Udfal<strong>de</strong>t af Hösten i egen<br />
Provinds og i Rusland. Hvor meget Tilförselen af Korn staar tilbage for forrige<br />
Åars Tilförsel fremgaar af <strong>de</strong>t Tal <strong>de</strong>r forefin<strong>de</strong>s i Kornberetningen senere<br />
hen. I Sammenhæng hermed har ogsaa Skibsfærdselen mistet i Omfång og<br />
Landbrugets formindske<strong>de</strong> Indtægtskil<strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> kun virke hemmen<strong>de</strong> paa Byens<br />
og Provindsens Erhvervsevne. Fordybningen af Söveien mellem Königsberg og<br />
Pillau, <strong>de</strong>r i Principet jo rigtignok er en afgjort Sag, er endnu ikke k<strong>om</strong>met<br />
ud över <strong>de</strong>t theoretiske Stadium, dog har Regjeringen i Finantsbudgetet for<br />
<strong>de</strong>tte Aar optaget en an<strong>de</strong>n Rute paa 1 Million Mark, og tur<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>t vel<br />
begyn<strong>de</strong> i Aarets Löb.<br />
Landbruget i <strong>1889</strong>.<br />
Var Aaret 1888 ugunstigt for Provindsen Östpreussen, saa var Aaret<br />
<strong>1889</strong> ligefrem skjæbnesvanger for Landbruget, og mängt en Landmand vil se<br />
sig nödsaget til at skille sig ved sin Besid<strong>de</strong>lse resp. sin Forpagtning. Allere<strong>de</strong><br />
da Sneen og Isen smelte<strong>de</strong> viste <strong>de</strong>t sig, at al Vintersse<strong>de</strong>n med Undtagelse af<br />
Raps hav<strong>de</strong> lidt meget, og at en Omplöining af store Strækninger vil<strong>de</strong> være<br />
en nödvændig Fölge heraf. Rigtignok gik Foraarsarbei<strong>de</strong>t regelmæssigt fra<br />
Haan<strong>de</strong>n, men <strong>de</strong>n fuldstæudige Torke, <strong>de</strong>r kort efter indtraadte, var meget<br />
ska<strong>de</strong>lig for Spiringen og Udviklingen af Sæ<strong>de</strong>n, men især for <strong>de</strong> svære Jor<strong>de</strong>r.<br />
Ligele<strong>de</strong>s viste <strong>de</strong>t sig suart at Fo<strong>de</strong>rplanterne og Enggræsset vare långt tilbage<br />
i Væxten. Derfor er Hösten ogsaa fal<strong>de</strong>t meget utiifredsstillen<strong>de</strong> ud saavel<br />
hvad Sæ<strong>de</strong>kornet angaar s<strong>om</strong> med Henhold til Straaet. De fleste Landmænd<br />
maa la<strong>de</strong> <strong>de</strong>res Kvæg og Hestehold undvære Ströelse, hvad naturligvis virker<br />
uforminsken<strong>de</strong> paa Beholdningen af Gjödning.<br />
fölger:<br />
Höstresultatet tur<strong>de</strong> være s<strong>om</strong>
74<br />
Kornpriserne med Undtagelse af Priserne for Hve<strong>de</strong> stille<strong>de</strong> sig höiere<br />
end i förgångne Aar.<br />
Anven<strong>de</strong>lsen af kunstigt Gjödning har vel ikke tiltaget, s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong><br />
fortinge<strong>de</strong> Pengemidler. Efterspörgselea efter Faxe Kalkmergel var större end<br />
Leveringen heraf, hvilket vel var en Fölge af <strong>de</strong> höie Fragter for Seilskibe.<br />
Productionen af Mælk var meget ringe. Smörpriserne stege af <strong>de</strong>n Grund,<br />
og holdt sig hele Aaret rundt tilfredsstillen<strong>de</strong> paa 105—110—120—130 Mark.<br />
Hvad Uld angaar, saa er <strong>de</strong>r ikke indtraadt nogen Förändring i <strong>de</strong>nne Artikel.<br />
Remontemarke<strong>de</strong>rne hav<strong>de</strong> snarere hävt et roligt Udseen<strong>de</strong>; let Material<br />
blev forsömt. Priserne stille<strong>de</strong> sig <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> i Foraaret. Priserne for <strong>de</strong><br />
forskjellige Slags Kvæg bleve noteret væsentlig höiere:<br />
Bæren<strong>de</strong> Kvier vare sögt til Priser fra 250—300 Mark.<br />
Bræn<strong>de</strong>rierne have snarere formindsket <strong>de</strong>res Drift. Teglværkeme have<br />
i Aaret <strong>1889</strong> ikke givet fuldstændigt saa gunstige Resultater s<strong>om</strong> i forgangene<br />
Aar. Hypotheksforhol<strong>de</strong>ne stille<strong>de</strong> sig i <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r af Aaret ret gunstigt,<br />
senere trykke<strong>de</strong> <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Pengemangel. Dyrkningen af Vintersæ<strong>de</strong>n<br />
for næste Höst var normal, saa at Udsigterne for Hve<strong>de</strong>, Rug og Raps<br />
indtil nu ere go<strong>de</strong>.<br />
Kornberetning for <strong>1889</strong>.<br />
S<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>n nogenlun<strong>de</strong> go<strong>de</strong> Höst i 1888 saavel her i Provindsen<br />
s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> tilgrændsen<strong>de</strong> Distrikter i Rusland, var Tilförsleme i <strong>de</strong>n förste<br />
Halv<strong>de</strong>l af Aaret i <strong>de</strong>t Hele taget tilfredsstillen<strong>de</strong>. Fornemmelig var Tilförsleme<br />
af Hve<strong>de</strong>, <strong>de</strong>n for <strong>de</strong>nne Pläds vigtigste Kornsort, temmelig bety<strong>de</strong>lige<br />
og fandt <strong>de</strong> i <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r af Aaret en stærk Afsætning til England og<br />
<strong>de</strong>sforu<strong>de</strong>n ogsaa til Belgien, Danmark, Sverige og Norge, for en <strong>de</strong>l ogsaa til<br />
Prankrige. For Rug var <strong>de</strong>r stor Efterspörgsel, men <strong>de</strong>sværre vare Tilförsleme<br />
kun ringe, saa at Forretningen i <strong>de</strong>nne Kornsort ikke kun<strong>de</strong> blive af större<br />
Betydning. Den in<strong>de</strong>nlandske Rug solgtes u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> til Indlan<strong>de</strong>t, me<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong> russiske Tilförsler hovedsagelig gik til Skandinavien. Af Byg levere<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
indlandske Höst kun li<strong>de</strong>t og af ringere Kvalitet me<strong>de</strong>ns Tilförsleme fra Rusland<br />
i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret var ret bety<strong>de</strong>lige; <strong>de</strong>n störste Del af Exporten<br />
gik til Skotland, Norge og Slesvig-Holstein. I Havre var Forretningen ubety<strong>de</strong>lig;<br />
Tilförsleme fra Rusland vare smaae. De ringe in<strong>de</strong>nlandske Tilförsler<br />
var kun af mangel fuld Kvalitet og blev absorberet af Lokalkonsumet.<br />
Af Erter mangle<strong>de</strong> Tilförsleme fra Indlan<strong>de</strong>t næsten ganske; fra<br />
Rusland var <strong>de</strong>rimod Tilförsleme i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret ret bety<strong>de</strong>lige,<br />
saavel hvad Koge- s<strong>om</strong> Fo<strong>de</strong>rerter angaar; senere gav Tilförsleme ogsaa fra<br />
Rusland bety<strong>de</strong>lig efter. Slesvig-Holstein, England, Skotland, Sverige og Norge<br />
optraadte s<strong>om</strong> Kjöbere. Meget bety<strong>de</strong>lige vare Tilförsleme af Klid fra Rusland,
75<br />
med Hovedafsætning til Danmark. Udsigterne for Aaret 1890 ere hvad Kornforretningen<br />
angaar indtil <strong>de</strong>n nye Höst, altsaa indtil Slutningen af August,<br />
kun li<strong>de</strong>t glæ<strong>de</strong>lige. De herværen<strong>de</strong> Förråad ere overor<strong>de</strong>ntlig smaae, fra<br />
Provindsen Östpreussen er kun li<strong>de</strong>t ivente og över Forraa<strong>de</strong>ne i Kusland ere<br />
Meningerne <strong>de</strong>lte. Det vil være ganske afhængigt af Lan<strong>de</strong>veiens Tilstand i<br />
<strong>de</strong>t Indre af Rusland og af Kornpriserne, <strong>om</strong> Tilförslerne <strong>de</strong>rfra ville antage<br />
större Dimensioner. Med en Gjennemsnitstilförsel af 80—100 Vaggon daglig<br />
vil<strong>de</strong> man maatte tage til Takke.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tal give et Overblik över <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Korn<strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>1889</strong><br />
sammenlignet med 1888. Der ank<strong>om</strong> hertil:<br />
Der afsendtes:<br />
Gjennemsnitspriserne har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar stillet sig frit <strong>om</strong>bord fortol<strong>de</strong>t<br />
pr 100 Kilo for:
76<br />
Beholdningerne ved Aarets Slutning udgjor<strong>de</strong> pr 1,000 Kilo:<br />
Hamp. De förste Tilförsler af Hösten 1888 viste ret tilfredsstillen<strong>de</strong><br />
Kvalitet, dog viste <strong>de</strong> senere Tilförsler, at Kvaliteten ikke var ganske saa god<br />
s<strong>om</strong> man ventet efter <strong>de</strong> förste Prover, men un<strong>de</strong>r enhver Omstændighed gav<br />
Hösten 1888 saavel kvantitativ s<strong>om</strong> kvalitativ et tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultat.<br />
Forretningen var slæben<strong>de</strong>, da Udlan<strong>de</strong>t regne<strong>de</strong> paa billige Priser, hvortil <strong>de</strong><br />
russiske Kjöbmænd kun vanskelig kun<strong>de</strong> bekvemme sig. Priserne stille<strong>de</strong> sig<br />
for 1888 Höst: Mittel-Lagen 26—26'/, Mk, Malistowker-Lagen 247,-25<br />
Mk, Bussisk Lagen 217,—227, Mk, Petersburger-Lagen 18—187, Mk, Streimel<br />
16—1672 Mk. Angaaen<strong>de</strong> Udfal<strong>de</strong>t af Hamphösten <strong>1889</strong> ly<strong>de</strong> Beretuingerne<br />
i <strong>de</strong>t Hele taget mindre gunstigt og lä<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t til at Kvaliteten af <strong>de</strong>n<br />
nye Vare i Forhold til 1888 er mindre tilfredsstillen<strong>de</strong>. De hidindtil indtrufne<br />
Partier er af en daarlig Farve, muligens at <strong>de</strong>r senere k<strong>om</strong>mer bedre<br />
Kvaliteter paa Marke<strong>de</strong>t.<br />
Hör. Efter <strong>de</strong> förste större Mönstre af 1888 Höst, s<strong>om</strong> viste en ret<br />
smuk, til<strong>de</strong>ls sj el<strong>de</strong>n god Kvalitet, maatte man have ventet en livlig Forretning;<br />
imidlertid blev <strong>de</strong>tte ikke Tilfæl<strong>de</strong>t, da <strong>de</strong> senere ank<strong>om</strong>ne Varer ikke<br />
tilnærmelsesvis svare<strong>de</strong> til <strong>de</strong> hävte Forventninger. Det viste sig meget mere,<br />
at 1888 Hör til<strong>de</strong>ls var af en ret mangelfuld, utilfredsstillen<strong>de</strong> Kvalitet, og at<br />
V<strong>år</strong>en ogsaa, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> i flere Aar allere<strong>de</strong> har været Tilfæl<strong>de</strong>t, bragtes paa<br />
Marke<strong>de</strong>t i en daarlig bearbei<strong>de</strong>t Tilstand. S<strong>om</strong> Fölge heraf tog Forretningen<br />
en slæben<strong>de</strong> Gäng. De bedre Kvaliteter, s<strong>om</strong> sjeldnere förek<strong>om</strong>, var meget<br />
efterspurgte af Spin<strong>de</strong>rne og opnaae<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s bedre Priser. Den höiere Rubelkurs<br />
bidrog meget til at vanskeliggjöre <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Forretning, da Russerne<br />
ikke gav efter i Forhold til <strong>de</strong> stigen<strong>de</strong> Kurser og paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong><br />
vægre<strong>de</strong> Spin<strong>de</strong>rne sig for at anlægge höiere Priser. Der betaltes i Begyn-
77<br />
<strong>de</strong>lsen af Aaret for geweichte Krou & Prik Hör 26—28'/, Mk, geweichte<br />
Kvaliteter 20—23 Mk; Slanitz Hör 19'/,—25 Mk pr 50 Kilos. Disse Priser<br />
veg lidt efter lidt 4—5 Mk. Hösten <strong>1889</strong> avare<strong>de</strong> ikke til <strong>de</strong> oprin<strong>de</strong>lige<br />
Forventninger og lä<strong>de</strong>r Kvaliteten liges<strong>om</strong> ved Hamp til<strong>de</strong>ls meget tilovers at<br />
önske. Fornemmelig er <strong>de</strong> bedre Sorter meget knappe, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rfor er meget<br />
begjæren<strong>de</strong> og betales forholdsniæssig höit. Ordinære Sorter, s<strong>om</strong> vare temmelig<br />
rigelig forhaan<strong>de</strong>n, vare li<strong>de</strong>t efterspurgte. Kvalitativ vil Hörhösten <strong>1889</strong><br />
heller ikke være tilfredsstillen<strong>de</strong>. Ved Slutningen af Aaret stille<strong>de</strong> Priserne<br />
sig saale<strong>de</strong>s: geweichte Krön & Prik Hör 22—24'/a Mk, geweichte Kvaliteter<br />
15—18'/, Mk, Slanitz Hör 20—24'/, Mk, geweichte Kvaliteter 15 — 19 Mk<br />
pr 50 Kilo.<br />
Man anslaar <strong>de</strong>t Kvantum s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> hertil fra Rusland til c:a 550,000<br />
Centner Hamp og c:a 300,000 Centner Hör exel. Spertionsvare. Lagerne ult.<br />
<strong>1889</strong> anslaaes til c:a 60,000 Centner Hamp og c:a 20.000 Centner Hör.<br />
Sil<strong>de</strong>beretning for <strong>1889</strong>.<br />
Importen af Sild belöb sig ti! 299,665 Tdr imod 213,000 Tdr i 1888.<br />
Dette er <strong>de</strong>n störste Import, s<strong>om</strong> nogensin<strong>de</strong> har fun<strong>de</strong>t Sted hertil. Beholdningerne<br />
<strong>de</strong>n 1 Januar belöb sig til c:a 40,000 Tdr norsk og c:a 17,500 Tdr<br />
skotsk Sild.<br />
I Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r ogsaa större Tüförsler af svensk Sild,<br />
og da saavel Kvaliteten og Behandlingen vare bedre end tidligere og Noteringerne<br />
billigere, fandt <strong>de</strong>n især til Rusland en större Omsætning. I Begyn<strong>de</strong>isen<br />
af Aaret betaltes <strong>de</strong>r for norsk Säd (4 K) 15 —16 Mk. (o K) 16 —19<br />
Mk, (2 K) 22—26 Mk, (K) 20—24 Mk, (M) 16 — 19 Mk.<br />
Herved er at bemærke, at <strong>de</strong>r var bety<strong>de</strong>lige Tilförsler af <strong>de</strong> större Mærker,<br />
hvorved Priserne for disse trykke<strong>de</strong>s. me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> mindre Sorter var knappe<br />
og Priserne saale<strong>de</strong>s forholdsmæssig höie. — For svensk Sild betaltes <strong>de</strong>r (2 K)<br />
og (3 K) 15—17 Mk, (M) 14 Mk i skotsk Pakning. Svensk Ihlen c:a 16<br />
Mk, Full 20—23 Mk.<br />
Skotsk Sild. Crownbran<strong>de</strong>d Full c:a 28 Mk, crownbran<strong>de</strong>d Matties 26<br />
Mk, crownbran<strong>de</strong>d Ihlen og Mixed 24—25 Mk, ustemple<strong>de</strong> smaae Sorter 20<br />
—24 Mk, Tornbellies 17—18 Mk, Vestkystsild c:a 22 Mk, engelsk Yarmouth<br />
21—24 Mk. Nogle mindre Partier holländsk Sild, s<strong>om</strong> lagre<strong>de</strong> her, blev römniet<br />
for 23—25 Mk. . Selv i Fasteti<strong>de</strong>n laa Forretningen mindre gunstig og<br />
var Omsætningen långt mindre end almin<strong>de</strong>lig, da <strong>de</strong> for Rusland gangbare<br />
Sorter skotsk Sild næsten ganske inangle<strong>de</strong>. Paa Grund af <strong>de</strong>n daarlige Kartoffelhöst<br />
i 1888 og <strong>de</strong>n saale<strong>de</strong>s fölbare Mangel paa <strong>de</strong>nne Rodfrugt, var Omsætningen<br />
til Proviudsen ogsaa meget slæben<strong>de</strong>. I Löbet af Foraaret var <strong>de</strong>r<br />
frem<strong>de</strong>les rigelige Tilförsler af norsk Sild, fornemmelig större Mærker, saa at
78<br />
Priserne for disse faldt noget, <strong>de</strong>rimod kän<strong>de</strong> svensk og skotsk Sild opnaa lidt<br />
höiere Noteringer. Fångsten af Matjessild var kun li<strong>de</strong>n, men <strong>de</strong>rimod var<br />
Kvaliteten udmærket god. For prima Kvalitet betaltes <strong>de</strong>r 120—170 Mk, Mid<strong>de</strong>lsvare<br />
50—100 Mk, ringere Sorter 25—40 Mk. Den nye Fångst i Skotland<br />
begyndte i <strong>de</strong>tte Aar tidligere end <strong>de</strong>t i mange Aar har været Tilfæl<strong>de</strong>t,<br />
ved Shetland i <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>l af Juni og paa Östkysten af Skotland i <strong>de</strong>n<br />
förste Halv<strong>de</strong>l af Juli.<br />
Me<strong>de</strong>ns Fiskerierne ved Shetlandsöerne ikke levere<strong>de</strong> noget navneværdigt<br />
Resultat, var Fiskeriet paa Skotlands Ostkyst nieget bety<strong>de</strong>ligt. Man anslaar<br />
hele Udbyttet til c:a 780,000 Crans eller c:a 200,000 Crans större end i<br />
Aaret forud. Över Beskaffenhe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> skotske Afladninger, selv <strong>de</strong> med Regjeringsstempeler<br />
forsyne<strong>de</strong>, blev <strong>de</strong>r ätter igjen i <strong>de</strong>tte Aar fört megen Klage.<br />
En stor Del var blan<strong>de</strong>t med smaae, endog til<strong>de</strong>ls beskadiget Vare, men ikke<br />
<strong>de</strong>sto mindre hav<strong>de</strong> ogsaa <strong>de</strong>nne Sild erholdt Regjeringsstempeler. Den herværen<strong>de</strong><br />
Han<strong>de</strong>lsstand saa sig foranlediget til at indseu<strong>de</strong> en Klage til Opsynsauktoriteterne<br />
i Skotland, og <strong>de</strong>r blev ogsaa i <strong>de</strong>nne Anledning sendt et Par<br />
Deputere<strong>de</strong> hertil for at un<strong>de</strong>rsöge Sägen. Fremti<strong>de</strong>n vil vise, <strong>om</strong> <strong>de</strong>tte vil<br />
hjælpe noget. De herværen<strong>de</strong> Sil<strong>de</strong>handlere er af <strong>de</strong>n Mening, at <strong>de</strong>t vil<strong>de</strong><br />
være långt bedre, ganske at ophæve Stemplingen og at överla<strong>de</strong> alt til <strong>de</strong>n frie<br />
Konkurrance.<br />
I August opnaae<strong>de</strong> ustemplet Full 20—25 Mk, Small Full 18—24 Mk,<br />
Matties 13—17 Mk, T<strong>om</strong>bellis 8 — 13 Mk, <strong>de</strong> förste Crownbran<strong>de</strong>d og Tra<strong>de</strong><br />
Mark Full 28—30 Mk, Crownbran<strong>de</strong>d Matties 187,-20 Mk, Crownbran<strong>de</strong>d<br />
Ihlen 19—20 Mk. I September ustemplet og Tra<strong>de</strong> Mark Full 28 — 31 Mk,<br />
Crownbran<strong>de</strong>d Full 30—31 Mk, Crownbran<strong>de</strong>d Matties 19—16 Mk, Crownbran<strong>de</strong>d<br />
Ihlen 197,—18 Mk, Crownbran<strong>de</strong>d Mixed 18—17 Mk, ustemplet<br />
Matties 12—16 Mk, Small Full 15 — 23 Mk, Tornbellis 7—13 Mk. Paa<br />
G-rund af <strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lige Tilförsler kun<strong>de</strong> disse Priser ikke hol<strong>de</strong> sig, men faldt<br />
i Löbet af Hösten 1 à 2 Mk pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Ultimo <strong>1889</strong> stille<strong>de</strong> sig Priserne saale<strong>de</strong>s: Crownbran<strong>de</strong>d Full 30 Mk,<br />
Crownbran<strong>de</strong>d Matties 16 Mk, Crownbran<strong>de</strong>d Spent 1672—17 Mk.<br />
bran<strong>de</strong>d Mixed 15 Mk, Tornbellies 8 Mk pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Crown<br />
Omtrent i Midten af August ank<strong>om</strong> <strong>de</strong> förste Tilförsler af <strong>de</strong>n nye norske<br />
Fedsild. Paa Grund af <strong>de</strong>n flaue Stemning var Priserne i Begyn<strong>de</strong>isen lave,<br />
fornemmelig for Kjöbmandssild, men da <strong>de</strong>t viste sig at <strong>de</strong>n nye Fångst næsten<br />
ikke levere<strong>de</strong> nogen Kjöbmandssild, men for <strong>de</strong>t meste mid<strong>de</strong>ls og smaa Sorter,<br />
steg Priserne for Kjöbmandssild, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> andre Sorter gik tilbage. I Begyn<strong>de</strong>isen<br />
blev <strong>de</strong>r betalt: (3 K) 23—20 Mk, (2 K) 26—20 Mk, (K) 14—17<br />
Mk, (MK) 11—14 Mk, (M) 11 Mk. I Slutningen af Aaret betaltes: (3 K)<br />
25—27 Mk, (2 K) 18—20 Mk, (K) 15—157, Mk, (MK) 15, 13, 12 Mk,<br />
(M) 12—11 Mk. For svensk Sild betaltes ultimo <strong>1889</strong>: Full 23—24 Mk,<br />
Spent 12 Mk pr Tön<strong>de</strong>.<br />
De holländske Fiskerier i August <strong>och</strong> September forlöb ligele<strong>de</strong>s ret gunstig<br />
og anslaaes Udbyttet til 296,000 Tdr imod 200,000 Tdr i 1888. Det<br />
lä<strong>de</strong>r til at Fångsten fornemmelig har leveret större Sorter, s<strong>om</strong> fandt bedre<br />
Afsætning i Vesten og s<strong>om</strong> viste sig for dyr for <strong>de</strong>nne Pläds. De förste smaa<br />
Tilförsler af Matties opnaae<strong>de</strong> 20—21 Mk, senere i September—Oetober betaltes<br />
Matties 17—18 Mk, Ihlen 18 — 19 Mk, smaae Voll 21 Mk; alle Priser<br />
pr ufortol<strong>de</strong>t Tön<strong>de</strong>. Beholdningerne ultimo <strong>1889</strong> belöb sig til: skotsk Sild<br />
36,585 Tdr, norsk Sild 34,135 Tdr, holländsk Sild 913 Tdr, svensk Sild<br />
2,672 Tdr, tilsammen 74,305 Tdr.
Fragtnoteringer i Aaret <strong>1889</strong>.<br />
79
81<br />
Paa- og Afmönstring. Ved Hovedstationen paamönstret Aar <strong>1889</strong>: 12<br />
Sömænd (5 Sveoske, 3 Norske, 4 Tydske); afmönstret: 14 Sömaend (3 Svenske,<br />
10 Norske, 1 Tydsk).<br />
Korrespondance. Antallet af Skrivelser i <strong>1889</strong> fra Konsulatet udgjor<strong>de</strong>:<br />
til U<strong>de</strong>nrigs<strong>de</strong>partementet 3, til K<strong>om</strong>merceeollegiet 15, til Indre<strong>de</strong>partementet<br />
5, til Gesandtskabet i Berlin 3, til Vicekonsulerne 18 foru<strong>de</strong>n Cirkulærer, til<br />
andre Myndighe<strong>de</strong>r og Private 27, tilsammen 71. Journalen över iodk<strong>om</strong>ne<br />
Skrivelser <strong>om</strong>fatte<strong>de</strong> 81 Nummere. Af trykte Säger 125. Konsulatet har modtaget<br />
1,058 til Sömænd adressere<strong>de</strong> Breve.<br />
Igjennem Aarsberetningen fra Vieekonsulatet i Memel udgaar, at <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong><br />
Skibsfart ogsaa <strong>de</strong>tte Aar har taget et bedre Opsving i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r indk<strong>om</strong>:<br />
1,136 Skibe med 273,291 Ton imod 1,014 Skibe med 265,504 Ton i<br />
1888. Vicekonsnlen beretter vi<strong>de</strong>re, at man i Almin<strong>de</strong>lighed maa antage at<br />
Han<strong>de</strong>lsforhol<strong>de</strong>ne <strong>de</strong>r paa Ste<strong>de</strong>t have været gunstigere cnd si<strong>de</strong>n længere Tid;<br />
<strong>de</strong>t Tryk, s<strong>om</strong> saa længe hvile<strong>de</strong> paa al Han<strong>de</strong>l og Van<strong>de</strong>l, har givet efter, og<br />
Skibsfragterne forbedret sig, saa at Situationen i <strong>de</strong>t Hele taget maa betragtes<br />
s<strong>om</strong> nogenlun<strong>de</strong> tilfredsstillen<strong>de</strong>. Pengemarke<strong>de</strong>t har været let tilgjængeligt og<br />
Discontoen stod hele Aaret 3 % f. a. indtil September Maaned; fra <strong>de</strong>n Tid<br />
af er <strong>de</strong>n dog stegen til 5 % f. a. for go<strong>de</strong> Vexler. — Af Ste<strong>de</strong>ts Import-<br />
Artikler er især at fremhæve:<br />
Stenkul kun fra Storbritannien. Tilförselen androg til e:a 72,970,000<br />
Kilo mod c:a 69,100,000 Kilo pro 1888. Salgspriserne paa Ste<strong>de</strong>t vare fölgen<strong>de</strong>:<br />
for engelske Maskinkul Mk 078 à Mk 0'88, for skotske Maskinkul<br />
Mk 0-68 à Mk 0-76 og for eng. Sme<strong>de</strong>kul Mk 075 à Mk 0'86 à 0"76 og<br />
for skotske Sme<strong>de</strong>kul Mk 0'70 à Mk 0'80 pr 50 Kilo.<br />
Sild. Pra Norge tilförtes 22,620 Tdr, fra Skotland 5,925 Tdr, fra Sverige<br />
8,095 Tdr, tilsammen 36,640 Tdr imod 14,986 fra Norge, 6,653 Tdr<br />
fra Skotland, 1,870 Tdr fra Sverige, tilsammen 23,509 Tdr pro 1888. Der<br />
betaltes: for norsk Pedsild Mk 10 til 18 efter Qualitet og Störrelse, for skotsk<br />
Sild Mk 14 til Mk 19 for erownbrau<strong>de</strong>d Matties Ihlen og Mixed, for svensk<br />
Sild Mk 10 til Mk 16 efter Störrelse; alt pr Tön<strong>de</strong> ufortol<strong>de</strong>t.<br />
Salt. Pra England indförtes c:a 5,227,000 Kilo imod c:a 4,929,000 Kilo<br />
engelsk Salt i 1888, og var Salgsprisen her hele Aaret igjennem Mk 0'90 à<br />
Mk 1 pr Kilo ufortol<strong>de</strong>t. Til Udförsel k<strong>om</strong>mer fremfor alt Trælast, s<strong>om</strong> i<br />
höi overveien<strong>de</strong> Grad udgjör Ste<strong>de</strong>ts Export. Denne androg pro <strong>1889</strong> til<br />
492,487 Cub.-Meter mod 469,367 Cub.-Meter pro 1888. Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en har<br />
i <strong>de</strong>t Hele fun<strong>de</strong>t en större Udvikling, især til alle tydske Havne, paa Grund<br />
af <strong>de</strong>n höie Indförselstold for fremmed Trælast. Priserne til Udförsel notere<strong>de</strong>s:<br />
for Ege-Bjælker, mid<strong>de</strong>ls Sort, <strong>om</strong> Foraaret 60 Sh., <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren 57<br />
Sh. 6 D., <strong>om</strong> Hösten 55 Sh. pr Load; for Furre-Planker, 3 T<strong>om</strong>mes, 1 Sort<br />
£ 8 pr Sid., andre Sorter i Forhold; for Grane-Planker, 3 T<strong>om</strong>mes, 1 Sort<br />
£ 7. 5 Sh. a £ 7 pr Std., andre Sorter i Porhold; for Furre-Bord, 1 T<strong>om</strong>mes,<br />
1 Sort Mk 0V/, à Mk 010 pr löben<strong>de</strong> Fod, andre Sorter i Forhold;<br />
for Grane-Bord, 1 T<strong>om</strong>mes, 1 Sort Mk 0"0 7 à Mk 0-0 7 1 /, pr löben<strong>de</strong> Fod,<br />
andre Sorter i Forhold; for Ege-Pibestav, Krön, <strong>om</strong> Foraaret £ 160, <strong>om</strong><br />
S<strong>om</strong>meren £ 165, <strong>om</strong> Hösten £ 175 pr Mille, for Furre-Sleepers 28 Sh. à<br />
30 Sh. 6 D. pr Load.<br />
Dernæst Kornvarer, men Han<strong>de</strong>len <strong>de</strong>rmed er bleven saa indskrænket,<br />
især paa Grund af ugunstige Jernbane- og Toldforhold, at <strong>de</strong>n neppe kan k<strong>om</strong>me<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 6
82<br />
i Betragtning i Sammenligning med andre Ste<strong>de</strong>r. Der udförtes: 276,175 Kilo<br />
Hve<strong>de</strong>, 1,977,365 Kilo Rug, 1,299,160 Kilo Byg, 4,011,680 Kilo Havre,<br />
imod 1,247,800 Kilo Hve<strong>de</strong>, 7,102,800 Kilo Rug, 834,500 Kilo Byg, 7,567,300<br />
Kilo Havre pro 1888. Transito-Noteringerne have været frit <strong>om</strong>bord: for Hve<strong>de</strong><br />
Mk 13-70 à Mk 14'BO pr 100 Kilo; for Rug <strong>om</strong> Foraaret Mk 970, onu S<strong>om</strong>meren<br />
Mk 10, <strong>om</strong> Hösten Mk 11'50 pr 100 Kilo; for Byg <strong>om</strong> Foraaret og<br />
S<strong>om</strong>meren Mk 9'20, <strong>om</strong> Hösten Mk 10'5O pr 100 Kilo; for Havre <strong>om</strong> Foraaret<br />
Mk 9-50, <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren Mk 11, <strong>om</strong> Hösten Mk 10'50 pr 100 Kilo.<br />
Kornhösten har i <strong>de</strong>n nordligste Del af Lan<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>t forlöbne Aar været mislig,<br />
og <strong>de</strong>r höres mange Klager fra Landman<strong>de</strong>n i saa Henseen<strong>de</strong>, men Kartoffelhösten<br />
har <strong>de</strong>rimod været meget god.<br />
Af EörfrS udförtes 6,229,670 Kilo mod 6,568,700 Kilo i 1888, og stilla<strong>de</strong><br />
Priserne sig frit <strong>om</strong>bord: for fin Vare <strong>om</strong> Foraaret Mk 194, <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren<br />
Mk 170, <strong>om</strong> Hösten Mk 186; for mid<strong>de</strong>ls Vare <strong>om</strong> Foraaret Mk 170,<br />
<strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren Mk 150, <strong>om</strong> Hösten Mk 143 pr 1,000 Kilo.<br />
Hör, s<strong>om</strong> i tidligere Aar især gik Söveien til Skotland, sælges nu næsten<br />
u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> til Spin<strong>de</strong>rierne i Tydskland og Nord-Frankrig, og hele Transporten<br />
gaar pr Jernbane. Det <strong>om</strong>satte Qvantum kan for ti<strong>de</strong>n ikke angives,<br />
men Salgspriserne have været Mk 23 à 24 pr 50 Kilo. Krön, andre Sorter i<br />
Forhold.<br />
Fragterne have hele Aaret igjennem holdt sig temmelig uforaodre<strong>de</strong>, og er<br />
at notere s<strong>om</strong> fölger: a) for Seilskibe: paa London 13 à 12 Sh., Harwich 12<br />
Sh., Suttonbridge 12 Sh. 6 D., Granton 10 Sh., Grangemouth 9 Sh. 6 D. à<br />
10 Sh., Portsmouth 13 Sh., Poole 12 Sh. 4 D., Leith 10 Sh., Southampton<br />
12 Sh. 6 D., Gloucester 14 Sh., Grimsby 12 Sh., Liverpool 14 Sh. pr Load<br />
Furre-Bjælker. Yarmouth 35 à 36 Sh., Sun<strong>de</strong>rland 28 Sh. 6 D., 30 Sh., 26<br />
Sh., 27 Sh., 28 Sh. 6 D. à 30 Sh.. Hartlepool 30 Sh.. Cardiff 32 Sh. 6 D.,<br />
Pernambuco £ 6, Rio <strong>de</strong> Janeiro £ 6. 10 Sb. pr Std. Furre-Planker. Amsterdam<br />
Fl. 24, Brake Mk 38 pr Std. Furre-Bord. Geestemüc<strong>de</strong> Mk 37, 35<br />
à 36, Bm<strong>de</strong>n Mk 40, Altona Mk 38 à 40, Lübeck Mk 25 à 26, Papenburg<br />
Mk 38, Bremen Mk 40, Kiel Mk 25 à 26, Stralsund Mk 26'/, pr Std. Furre-<br />
Bord. Kiel Mk 13, 12 7, à 12, Eckeruför<strong>de</strong> Mk 13, Lübeck Mk 13, Hamburg<br />
Mk 18 1 /,, Bremen Mk 19 à 20, Em<strong>de</strong>n Mk 19, 18, 20 à 217,, Stralsund<br />
Mk 11 1 /,, Rostock Mk 14, Flensburg Mk 137,, Altona Mk 19 à 197,<br />
pr Last Furre-Bord. Firth of Forth og Hartlepool £ 11, 107,, 9 1 /,, 10,<br />
11 à 117,, Goole £ 137„, Grimsby £ 107,, Granton £ I U 11 1 /,, London<br />
£ 13 pr Mille Pibestav. Methil 8 Sh. 6 D., Newport 10 Sh. pr Load Furre-<br />
Sleepers, Stettin 47 à 46 Pf. pr St. Furre-Sleepers. b) for Dampskibe: paa<br />
London 12 Sh., 11 Sh. 6 D., 9 Sh. 6 B., 11 Sh. à 12 Sh., Lowestoft 11<br />
Sh. 6 D., Dundalk 16 Sh. 9 D., Portsmouth 14 Sh., Suttonbridge 12 Sh. 6<br />
D. pr Load Furre-Bjælker. London 30, 27, 30 à 30 Sh. 6 D., Sun<strong>de</strong>rland<br />
27 à 30 Sh., Lynn 32 Sh. 6 D., Stockton 28 à 30 Sh., Oporto 55 Sh.,<br />
Rotterdam 35 Sh. pr Std. Furre-Planker. Rotterdam Fl. 207, ^ 2174, Dortrecht<br />
Sh. 34, 35 à 34, Papenburg Mk 40 à 39, Lübeck Mk 24 à 25, Stralsund<br />
Mk 24 pr Std. Furre-Bord. London £ 11, 10'/,, 13 1 /,, 12'/, à 13 1 /,,<br />
Firth of Forth £ 10 à 11 '/„ Hull £ 9 à 12 7,, Grimsby £ 9 1 /, pr Mille<br />
Pibestav. Hartlepool £ 9, 11'/, à 10'/,, Oporto £ 21 à 18 pr Mille Pibestav.<br />
Grangemouth 9 Sh. 3 D., 8 Sh. 3 D. à 8 Sh. 7 D., London 10 à 9<br />
Sh., Hartlepool 8 Sh. 4 D., Grimsby 7 Sh. 6 D. pr Load Furre-Sleepers.<br />
Stettin 40, 41 à 50 Pf., Flensburg 60 Pf., Rotterdam 70 Pf. pr St. Furre-<br />
Sleepers. Kjöbenhavn Mk 16 à 16 1 /,, Christiania Mk 20, 18 à 16, Bremen
83<br />
Mk 24, Kiel Mk 16 pr 5,000 "B> Rug. Havneforholdcne ere gunstige og sikre,<br />
og Vanddyb<strong>de</strong>n i Indlöbet for Ti<strong>de</strong>n 2 O 1 /, Fod.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n, baa<strong>de</strong> for Mennesker og Qvæg, har været god, <strong>om</strong>endskjönt<br />
<strong>de</strong>n över hele Europa hersken<strong>de</strong> Influenza i <strong>de</strong>n senere Tid heller<br />
ikke har forskaanet Distriktet.<br />
Lima <strong>de</strong>n 5 februari 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>).<br />
Carl L. Meyer.<br />
Enligt uppgift frän vicekonsulatet i Callao besöktes <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> hamn un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 604 ton <strong>och</strong> 2 norska <strong>om</strong> 2,067 ton.<br />
Peru hemtar sig endast så småning<strong>om</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong>t ö<strong>de</strong>sdigra kriget med Chili,<br />
hvarun<strong>de</strong>r <strong>de</strong> förut klena finanserna ytterligare försämra<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> förlusten af<br />
guano- <strong>och</strong> salpeterlagren, så att regeringen för krigets fortsättan<strong>de</strong> såg sig<br />
tvungen att ånyo utsläppa en massa pappersmynt, hvilket tillsammans med <strong>de</strong>t<br />
förut cirkuleran<strong>de</strong> nåd<strong>de</strong> en siffra af 120 mill. doll. Då efter fredsslutet<br />
skattkammaren var t<strong>om</strong> <strong>och</strong> krediten ingen, sjönk pappersvär<strong>de</strong>t ända <strong>de</strong>rhän<br />
att 1 sol silfver gäl<strong>de</strong> 120 à 150 soles papper <strong>och</strong> in<strong>om</strong> kort ville ingen emottaga<br />
pappersmyntet. Regeringen förklara<strong>de</strong> sig ur stånd att inlösa sin emission<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed var ruinen gifven för en mängd menniskor. Kongressen <strong>1889</strong> har<br />
nu bestämt att utelöpan<strong>de</strong> pappersmynt skall inlösas af staten efter 15 papperssoles<br />
mot 1 silfversol, men i sjelfva verket erhålles icke silfver utan i stället<br />
certifikater löpan<strong>de</strong> med 1 yo , hvarför hela operationen varit föga tillfredsställan<strong>de</strong>,<br />
enär ingen ser sig godtgjord gen<strong>om</strong> rättigheten att utbyta ett papper<br />
mot ett annat. En vigtig överensk<strong>om</strong>melse liar träffats med <strong>de</strong> europeiska<br />
långifvarne, åt hvilka s<strong>om</strong> säkerhet upplåtits driften af alla jernvägar på 66<br />
<strong>år</strong>, 3 mill. ton guano jemte stora koncessioner af land för kolonisation <strong>och</strong> en<br />
mängd grufvor. Det är att hoppas att <strong>de</strong>nna åtgärd skall bidraga till lan<strong>de</strong>ts<br />
ostörda utveckling. För att ytterligare befrämja <strong>de</strong>nna hafva åtskilliga lagar<br />
utfärdats för att upphjelpa bergsbruk <strong>och</strong> industri. Lan<strong>de</strong>ts riked<strong>om</strong> på metaller<br />
af alla slag är allmänt bekant <strong>och</strong> <strong>de</strong>t fattas blott kapital <strong>och</strong> arbetskrafter<br />
för att öppna <strong>de</strong>ssa källor till välstånd <strong>och</strong> härtill hafva redan flera<br />
europeiska bolag gjort början.<br />
G-oda utsigter till lönan<strong>de</strong> fraktfart hafva yppat sig <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> närmsta åtta <strong>år</strong>en stora guanolager skola tömmas af ett engelskt bolag.<br />
Nämnda lager togos af Chili un<strong>de</strong>r kriget, men måste sedan gen<strong>om</strong> tryck <strong>från</strong><br />
europeisk sida återlemnas, all<strong>de</strong>nstund <strong>de</strong> förut voro pantsatta åt européer.<br />
Äfven <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg tor<strong>de</strong> här hafva ett lönan<strong>de</strong> arbetsfält, <strong>de</strong>sto<br />
mera s<strong>om</strong> <strong>de</strong> i <strong>de</strong>nna fart sedan länge gjort sig synnerligen för<strong>de</strong>laktigt kända.<br />
Uppgörelser här<strong>om</strong> böra ske i London.<br />
G. Lembcke.
Washington <strong>de</strong>n 28 februari 1890.<br />
84<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n Tiaarsperio<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> med <strong>1889</strong> har faaet sin Afslutning, er <strong>de</strong>r<br />
paa Næringslivets Omraa<strong>de</strong> in<strong>de</strong>n <strong>de</strong> Porene<strong>de</strong> Stater foregaaet större Omvæltninger<br />
end un<strong>de</strong>r noget tidligere Tidsafsnit. Aarsagerne hertil ere k<strong>om</strong>plexe,<br />
men vel kjendte; <strong>de</strong>t bety<strong>de</strong>lige statistiske Materiale, s<strong>om</strong> samles <strong>de</strong>ls ved<br />
Unionsregjeringens, <strong>de</strong>ls ved <strong>de</strong> forskjellige Statsstyrelsers Foraostaltning og<br />
en<strong>de</strong>lig ogsaa ved privat Foretags<strong>om</strong>hed, bearbej<strong>de</strong>s af talentful<strong>de</strong> Forfattere,<br />
s<strong>om</strong> ved Hjælp af Tal og Fakta have kunnet dragé Slutninger, <strong>de</strong>r ere egne<strong>de</strong><br />
til at kuldkaste ökon<strong>om</strong>iske Axi<strong>om</strong>er, s<strong>om</strong> tidligere ansaaes for uimodsigelige.<br />
Det kau saale<strong>de</strong>s her strax anföres, at man har kunnet paavise, at med lave<br />
Priser for Produktet fölger höj Arbejdslön; og dog har <strong>de</strong>r vel tidligere neppe<br />
paa noget Hold været Tvivl <strong>om</strong>, at en naturlig ökonoiuisk Fölge af Produktets<br />
Prisfald ogsaa maatte være en Nedgång i Arbejdslönnen.<br />
De Forene<strong>de</strong> Stater fremby<strong>de</strong> et sær<strong>de</strong>les gunstigt Felt for ökon<strong>om</strong>iske<br />
Studier; med sin uhyre territoriale Udstrækning — <strong>de</strong>r gives enkelte af <strong>de</strong><br />
42 Stater, s<strong>om</strong> have större Fla<strong>de</strong>indhold end noget europæisk Land, Rusland<br />
alene undtaget —, sine rige naturlige Hjælpekil<strong>de</strong>r, sin bety<strong>de</strong>lige og altid<br />
siærkt tiltagen<strong>de</strong> Befolkning danncr <strong>de</strong>tte Land liges<strong>om</strong> en Ver<strong>de</strong>ns<strong>de</strong>l for sig<br />
selv; <strong>de</strong>t in<strong>de</strong>nlandske Marked er <strong>de</strong>rtil af overvejen<strong>de</strong> Betydning, i<strong>de</strong>t nemlig<br />
Hau<strong>de</strong>len med Udlan<strong>de</strong>t gaar op til kun '/,6 af <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>nlandske Omsætning,<br />
en Omstændighed, s<strong>om</strong> selvfölgelig höjligen bidrager til at lette en teoretisk<br />
Oversigt. Men endskjönt <strong>de</strong>n i sig selv er forholdsvis ringe, har dog Han<strong>de</strong>len<br />
ined Udlan<strong>de</strong>t tilstrækkelig Betydning til, at Ver<strong>de</strong>nsmarke<strong>de</strong>ts lodfly<strong>de</strong>lse kan<br />
gjöre sig gjael<strong>de</strong>u<strong>de</strong> ogsaa paa amerikanske Prisforhold, og <strong>de</strong>tte ikke blöt for<br />
Udförselsartiklernes og <strong>de</strong> toldfrie Varers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Naar luan <strong>de</strong>rfor<br />
un<strong>de</strong>rsöger <strong>de</strong> M<strong>om</strong>enter, s<strong>om</strong> have været bestemmen<strong>de</strong> for Forretningslivets<br />
nuværen<strong>de</strong> Tilstand, vil man ogsaa <strong>de</strong>lvis have at tage Hensyn til internalionale<br />
Forhol<strong>de</strong>.<br />
Uagtet <strong>de</strong>n Fremgang, s<strong>om</strong> flere Næringer begyndte at vise i 1888, og<br />
s<strong>om</strong> ogsaa er vedbleven un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong>, har dog Forbedringen ikke været bety<strong>de</strong>lig<br />
m>k til at öve nogen sær<strong>de</strong>les Indfly<strong>de</strong>lse paa <strong>de</strong> trykte Priser, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar af Decenniet i Almin<strong>de</strong>lighed tilskreves <strong>de</strong>n saakaldte Överproduktion,<br />
men s<strong>om</strong> i Virkelighe<strong>de</strong>n hidrörte fra en Sammenvirken af flere<br />
eller færre Aarsager, forskjellige for hver enkelt Vares Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Den<br />
Omvæltning i Ver<strong>de</strong>ns<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ens Forhol<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> foraarsage<strong>de</strong>s ved Suezkanalens<br />
Aabning og ved Indiens Optræ<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> Konkurrent paa <strong>de</strong>t europæiske Marked,<br />
har vist sin Virkning paa <strong>de</strong>n amerikanske Export især un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sidste ti Aar;<br />
Bessemerstaalets Prisbillighed og <strong>de</strong>raf fölgen<strong>de</strong> udstrakte Benyttelse, Jernets<br />
lave Pris og en<strong>de</strong>lig Maskinernes tiltagen<strong>de</strong> Anven<strong>de</strong>lse har ogsaa un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nne<br />
Period övet sin störste Indfly<strong>de</strong>lse. Ingen Faktor har dog hävt en saa indgriben<strong>de</strong><br />
Virkning i forskjellige Betninger s<strong>om</strong> <strong>de</strong> nye Forhold, hvorun<strong>de</strong>r Varetransporten<br />
i <strong>de</strong> senere Aar foregaar; saale<strong>de</strong>s har Nedgången i saavel Jernbanesorn<br />
Dampskibsfragt, i Förening med Benyttelsen af billige Sække à 13 Cents<br />
iste<strong>de</strong>tfor Tön<strong>de</strong>r à 50, været Aarsag til, at en Pris af 34 Sh. pr Quarter<br />
Hve<strong>de</strong> paa <strong>de</strong>t engelske Marked giver <strong>de</strong>n amerikanske Producent <strong>de</strong>n samme<br />
Fortjeneste s<strong>om</strong> 54 Sh. for adskillige Aar si<strong>de</strong>n gav ham. Paa <strong>de</strong> större Jern-
85<br />
banelinjer, hvor Fragterue for 20 Aar si<strong>de</strong>n udgjor<strong>de</strong> 3 a 3'/s Doll. pr Ton<br />
og Mil, beregnes disse nu til kun <strong>om</strong>trent 60 Cents. Denne Jernbanetransportens<br />
Billighed er ogsaa til<strong>de</strong>ls foranlediget ved <strong>de</strong> <strong>om</strong>talte lave Priser paa Bessemerstaal,<br />
s<strong>om</strong> nu noteres <strong>om</strong>kring 20 Doll. pr Ton mod 80 Doll. for ikke mange<br />
Aar si<strong>de</strong>n; <strong>de</strong> i Læng<strong>de</strong>n billigere Staalskinner anvcn<strong>de</strong>s nu ogsaa överalt, og<br />
en Jernskinne er en foræl<strong>de</strong>t og ukjendt Gjenstand; me<strong>de</strong>ns Anlægget af Jernbaner<br />
for 15 à 20 Aar si<strong>de</strong>n koste<strong>de</strong> 40,000 Doll. pr Mil. kunne <strong>de</strong> nu bygges<br />
for 20,000, uagtet Lönnerne, <strong>de</strong> höjere s<strong>om</strong> <strong>de</strong> laveste, ere stegne. Mau har<br />
beregnet, at i hver lodbyggers Konsumtion indgaar <strong>de</strong>r et aarligt Belöb af 10<br />
Doll. for Jernbanefragt; <strong>om</strong> <strong>de</strong>t Arbej<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> her er repræsenteret, hav<strong>de</strong> været<br />
udfört med Hestkraft, vil<strong>de</strong> Kosten<strong>de</strong>t have været 200 Doll. pr Person, —<br />
med andre Ord, <strong>de</strong>t hvad <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Indvaanere fortjene i et Aar,<br />
vil<strong>de</strong> u<strong>de</strong>n Jernbanernes nuværen<strong>de</strong> Fragt ikke have været tilstrækkeligt til at<br />
betale alene Transporten af <strong>de</strong>n Fö<strong>de</strong> og <strong>de</strong> Varer, s<strong>om</strong> forbruges.<br />
Arbejdsbesparen<strong>de</strong> Maskiners Anven<strong>de</strong>lse ved Kulbrydniugen og bedre<br />
Metho<strong>de</strong>r ved selve Brændingen have selvfölgelig ogsaa hävt sin Virkning paa<br />
Ocean- ligesaavel s<strong>om</strong> paa Jernbanefragterne; hertil k<strong>om</strong>mer endvi<strong>de</strong>re Benyttelsen<br />
af »c<strong>om</strong>pound» Maskiner og Hjælpemaskiners Anven<strong>de</strong>lse ved LosniDg,<br />
Pumpning, Hejsen af Sejl og Styring. En Oceandamper paa 3,000 Ton, s<strong>om</strong><br />
for 10 — 15 Aar si<strong>de</strong>n behöve<strong>de</strong> 2,200 Ton Kul og altsaa kun hav<strong>de</strong> 800 Ton<br />
Lasterum, behöver nu kun <strong>de</strong>t sidste Rum for Kul og kan altsaa tage 2,200<br />
Ton Varer; <strong>de</strong>rtil har Mandskabets ADtal kunnet bety<strong>de</strong>ligt indskrænkes.<br />
De her nævnte Forhold ere, s<strong>om</strong> öven anty<strong>de</strong>t, til en vis Grad Aarsag i,<br />
at Korn fra <strong>de</strong> fjerntliggen<strong>de</strong> Stater i Vesten kan konkurrere med <strong>de</strong>t in<strong>de</strong>nlandske<br />
Produkt paa <strong>de</strong> europæiske Marke<strong>de</strong>r; men <strong>de</strong>n An<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> ved<br />
Produktionen anvendte Maskiner og Arbejdsmetho<strong>de</strong>r have i <strong>de</strong>tte Resultat, niaa<br />
ej heller oversees — <strong>de</strong>n er maaske ofte endnu bety<strong>de</strong>ligere end Fraglfaktoren.<br />
De Plouge, s<strong>om</strong> benyttes paa <strong>de</strong> större Ejend<strong>om</strong>me, drives med Damp, og andre,<br />
s<strong>om</strong> ere forspændte med 8 til 14 Muldyr, plòje 4 til 6 Furer ad Gängen.<br />
Anven<strong>de</strong>lsen af enhver af <strong>de</strong> Höstemaskiner, s<strong>om</strong> selv bin<strong>de</strong> <strong>de</strong>t afskaarne Korn,<br />
har gjort 7 til 8 Mands Arbej<strong>de</strong> överflödigt og har reduceret Produktions<strong>om</strong>kostningerne<br />
med 6 %, paa enkelte Ste<strong>de</strong>r endog med 10 %. En Gaardbruger<br />
i Californien har nyligen opfun<strong>de</strong>t endnu bedre Redskaber, ved hvis<br />
Hjælp han alene og altsaa u<strong>de</strong>n Bistand af andre Arbej<strong>de</strong>re paa sin forholdsvis<br />
lille Ejend<strong>om</strong> paa 3,000 acres aarligen kan producere 9,000 Bushels Hve<strong>de</strong>,<br />
hvilket Kvantum svarer til 1,800 Personers aarlige Hve<strong>de</strong>forbrug paa Ste<strong>de</strong>t,<br />
eller, <strong>om</strong> alle andre Beregninger gjöres, til tilstrækkeligt Bröd un<strong>de</strong>r et Aar<br />
for 1,000 Personer i England. Det er antageligen til <strong>de</strong>nne Maskine en Tåler<br />
paa Kongressen i disse Dage sigte<strong>de</strong>, da han <strong>om</strong>talte <strong>de</strong>t Agerbrugsredskab, ved<br />
hvis Hjælp man nu i hans Hjemstavn, Californien, kun<strong>de</strong> höste, tærske og fyl<strong>de</strong><br />
i Sække 100 "tÈ Hve<strong>de</strong> for en Pris af 1 Cents (3" 7 öre). Endvi<strong>de</strong>re anven<strong>de</strong>s<br />
paa <strong>de</strong> vidstrakte Ejend<strong>om</strong>me i Vesten perfektioneret Maskineri ved Opfedning<br />
af Kvæg i en saadan Maalestok, at en eneste Arbej<strong>de</strong>r er tilstrækkelig for 200<br />
Kreaturer; og dog behöver <strong>de</strong>nne ikke at arbej<strong>de</strong> saa haardt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige<br />
Gaardbruger, s<strong>om</strong> ved Hjælp af <strong>de</strong> sædvanlige Arbejdsmetho<strong>de</strong>r opfö<strong>de</strong>r 15<br />
til 20 Stykker Kvæg.<br />
Un<strong>de</strong>r saadane Forhold kan <strong>de</strong>t ikke vække Forundring, at statsökon<strong>om</strong>iske<br />
Lærere opstille <strong>de</strong>n Sætning, at <strong>de</strong>t er Forbruget s<strong>om</strong> er begrændset, me<strong>de</strong>ns<br />
Produktionen er ubegrændset, — og ikke <strong>om</strong>vendt, s<strong>om</strong> Malthus og Andre tidligere<br />
have lært.<br />
Det bör i <strong>de</strong>nne Förbin<strong>de</strong>lse anföres, at man beregner, at kun /6 af <strong>de</strong>t<br />
Terrsen, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater kan benyttes til Kornproduktion, for Ti<strong>de</strong>n
86<br />
er un<strong>de</strong>r Dyrkning, samt at Lan<strong>de</strong>ts hele nuværen<strong>de</strong> Hve<strong>de</strong>höst kun<strong>de</strong> væxe<br />
alene paa en saa stor Del af Staten Texas, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>une Stat er större cnd <strong>de</strong>t<br />
tydske Rige. Ifölge <strong>de</strong> af Agerbrugs<strong>de</strong>partementet givne Med<strong>de</strong>lelser er Befolkningen<br />
fra 1849 til 1884 tiltagen med 140 %, ine<strong>de</strong>ns Hve<strong>de</strong>produktionen<br />
i samme Tidsrum voxe<strong>de</strong> med 410 %. I 1881 producere<strong>de</strong>s ikke en eneste<br />
Bushel Hve<strong>de</strong> i Dakota; i 1887 höste<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r <strong>de</strong>rimod 62'/2 Million Bushels,<br />
eller '/„ af Aarets hele Hve<strong>de</strong>produktion i <strong>de</strong> Porene<strong>de</strong> Stater.<br />
Omtrent '/, af <strong>de</strong> samle<strong>de</strong> Agerbrugsprodukter udföres. Det kan her anföres,<br />
at mau beregner, at <strong>de</strong>n hele Befolkning udgiver 5,000 Mill. Doll. <strong>om</strong><br />
Aaret for sin Fö<strong>de</strong>; heri indgaar dog 700 Mill. for spirituöse Drikke.<br />
Den tiltagen<strong>de</strong> Benyttelse af Maskiner paa Muskelarbej<strong>de</strong>ts Bekostning er<br />
dog, hvor bety<strong>de</strong>lig <strong>de</strong>n end stiller sig for Agerbrugets Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, långt<br />
overvejen<strong>de</strong> paa Industriens Omraa<strong>de</strong>. De Talstörrelser, s<strong>om</strong> her kunne anföres,<br />
variere selvfölgelig for hver Industrigren. Man har saale<strong>de</strong>s fun<strong>de</strong>t, at ved<br />
Hjælp af Maskinerne k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>r nu et fire Gange större Udbytte paa hver<br />
B<strong>om</strong>uldspin<strong>de</strong>r end for en Del Aar tilbage. Endvi<strong>de</strong>re kun<strong>de</strong> en Arbej<strong>de</strong>r i<br />
Rho<strong>de</strong> Island-Fabrikerne i 40 Aarene væve 9,600 Yards B<strong>om</strong>uldstöj aarligen;<br />
Arbejdsti<strong>de</strong>n var da 14 Timer; i 1886 var Produktionsmæng<strong>de</strong>u for hver Arbej<strong>de</strong>r,<br />
med kun ti Timers daglig Arbejdstid, 30,000 Yard»; i 1840 fortjente<br />
han <strong>de</strong>rhos 176 Doll., i 1886 285 Doll. aarligen.<br />
I Silkefabrikationen kan man nu spare 50 % Haandarbej<strong>de</strong>, i Vognfabrikationen<br />
65 %, i Maskintilvirkningen 70 til 80 %\ i Fabrikationen af<br />
Agerbrugsmaskiner kunne nu 600 Mand udrette <strong>de</strong>t samme Arbej<strong>de</strong> s<strong>om</strong> 2,145<br />
Mand for 15 à 20 Aar si<strong>de</strong>n. I Skofabrikationen, s<strong>om</strong> er dreven op til en<br />
saa bety<strong>de</strong>lig Höj<strong>de</strong> i flere Distrikter i Massachusetts, viser <strong>de</strong>r sig en endnu<br />
större Fremgang; hver Arbej<strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> i 1845 gjöre 1 1 /i Par Sko dagligen; i<br />
1885 kun<strong>de</strong> han gjöre 4 Par og i <strong>de</strong> sidste Aar endog 7 Par; for at kunne<br />
naa et saadant Resultat har man maattet <strong>de</strong>le Arbej<strong>de</strong>t til <strong>de</strong>t Y<strong>de</strong>rste, neiulig<br />
i ikke mindre end 64 Dele. Förend Maskiner benytte<strong>de</strong>s ved Guld- og Sölvvarers<br />
Forarbej<strong>de</strong>lse, kun<strong>de</strong> en duelig amerikansk Guldsmed forfærdige 3 Dusin<br />
Ærmeknapper daglig; nu kan han ved Maskinlijælp gjöre 9,000 Par <strong>om</strong> Dagen;<br />
Guldarbej<strong>de</strong>r udföres <strong>de</strong>rfor endog til Tydskland, trods Haandarbej<strong>de</strong>ts Billighed<br />
<strong>de</strong>rsteds. 1 gamle Dage ansaaes <strong>de</strong>t for en Mærkværdighed, at en Mand kun<strong>de</strong><br />
fabrikere 4,800 Knappenaale pr Dag; nu kan en Arbej<strong>de</strong>r daglig fabrikere<br />
2,500,000 s<strong>om</strong> <strong>de</strong>riil ere af långt bedre Kvalitet end tidligere.<br />
Til Fabrikationens Billighed bidrager <strong>de</strong>n tiltagen<strong>de</strong> Brug af Gas s<strong>om</strong><br />
Bræn<strong>de</strong>-Materiale; en Fabrik, s<strong>om</strong> tidligere, da Kul anvendtes, behöve<strong>de</strong> 90<br />
Mand til at passé Kjedler og Maskiner, opgives nu at have reduceret <strong>de</strong>tte<br />
Antal til kun 3 ved at benytte Gas. Det kan forresten her anföres, at mange<br />
Tegn ty<strong>de</strong> paa, at Dampmaskinens Dage ere talte; ikke blöt er Antallet af<br />
eiektriske Motorer i stærkt Stigen<strong>de</strong> — 7- à 8,000 vare i Gäng i 1888 —,<br />
men man begyn<strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> at anven<strong>de</strong> andre Maskiner, hvortil <strong>de</strong>r bruges<br />
hverken Kul eller Vand. Det vil altsaa sandsynligvis være en ikke altför fjern<br />
Fremtid forbeholdt at se Dampmaskinen, »s<strong>om</strong> har været en saa fremragen<strong>de</strong><br />
Faktor i Nuti<strong>de</strong>ns Civilisation, fungere alene i vore Museer s<strong>om</strong> en Gjenstand<br />
af antikvarisk Interesse».<br />
Maskinens störst mulige Anven<strong>de</strong>lse og <strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf fölgen<strong>de</strong> Indskrænkniüg<br />
af Haaudarbej<strong>de</strong>t har forresten været en nödvendig Fölge ikke blöt af <strong>de</strong>n skarpe<br />
Konkurrense. men ogsaa af <strong>de</strong> talrige »Strikesi», s<strong>om</strong> gjöre <strong>de</strong>t önskeligt for<br />
Arbejdsherrerne at, hvors<strong>om</strong>helst <strong>de</strong> kunne <strong>de</strong>t, anven<strong>de</strong> en Maskine iste<strong>de</strong>tfor<br />
en Mand; Aaret <strong>1889</strong> har dog i <strong>de</strong>one Retning været ligesaa roligt, s<strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar vare <strong>de</strong>t Modsatte. Det er en bekjendt Sag. at intetsteds er
87<br />
Arbejdslönnen saa höj s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater, og iste<strong>de</strong>tfor at Maskinerne,<br />
saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> man kun<strong>de</strong> vente <strong>de</strong>t, skul<strong>de</strong> bidrage ti] at trykke <strong>de</strong>n ned, er<br />
<strong>de</strong>n tvertiniod stegen, s<strong>om</strong> öven anty<strong>de</strong>t, samtidigt med Produktets tiltagen<strong>de</strong><br />
Billighed. Denne Omstændighed fin<strong>de</strong>r til en vis Grad sin Förklaring i <strong>de</strong><br />
stadigen större Fordringer, s<strong>om</strong> stilles til Maskinarbej<strong>de</strong>rnes Duelighed og Paapasselighed;<br />
men paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> tillager Kvin<strong>de</strong>rs og B^rns Anven<strong>de</strong>lse i<br />
Fabrikerne i en saadan Grad, at Mæn<strong>de</strong>ne i flere Byer i Nord-England ikke<br />
kunne fia<strong>de</strong> Arbej<strong>de</strong>, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r ikke mangler rigelig Sysselsættelse for <strong>de</strong>res<br />
Hustrur og Börn. I fölge <strong>de</strong> Opgaver, s<strong>om</strong> hidröre fra <strong>de</strong>n sidste officielle<br />
Folketælling i 1880, skul<strong>de</strong> Arbejdslönnen över <strong>de</strong>t hele Land i Gjennemsnit<br />
være stegen 40 % fra 1850 til förstnævnte Aar; <strong>om</strong> alle Omstændighe<strong>de</strong>r tages<br />
med i Betragtningen, skul<strong>de</strong> Landbrugsarbej<strong>de</strong>re fortjene 100 % mere end for<br />
30 Aar si<strong>de</strong>n. Ifölge statistiske Med<strong>de</strong>lelser fra Staten Massachusetts tiltog Landarbej<strong>de</strong>rnes<br />
Lön <strong>de</strong>r 56 % mellem <strong>de</strong> samme Aar, me<strong>de</strong>ns andre Arbej<strong>de</strong>res<br />
steg 28 %; i Connecticut foröge<strong>de</strong>s fra 1860 til 1887, ifölge Opgaver fra <strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> statistiske Bureau, Mænds Arbejdslönner med 43 %, Kvin<strong>de</strong>rs med<br />
57 %'. I Minnesota og andre vestlige Stater beregnes Stigningen at have været<br />
10 % fra 1875 til 1S86.<br />
I 1887 var <strong>de</strong>r ved Fabrikerne över <strong>de</strong>t hele Land beskjæftiget 400,000<br />
Arbej<strong>de</strong>re mere end i 1885; samtidigt vare Lönnerne stegne, i Uld-og Klæ<strong>de</strong>fabriker<br />
10 à 15 %, i B<strong>om</strong>uld- og Silkefabriker samt i Metalværkste<strong>de</strong>r 15 %,<br />
i Fleskpakningsmagasinerne 12 %, i Kulminerne 20 %.<br />
Me<strong>de</strong>ns saale<strong>de</strong>s Forretningstilstan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r Tiaaret har været ufor<strong>de</strong>lagtig<br />
for Arbejdsherrer og Handlen<strong>de</strong>, ere Arbej<strong>de</strong>rnes Kaar stadigen blevne bedre.<br />
Desuagtet paastaaes <strong>de</strong>t, at stor Misfornöjelse raa<strong>de</strong>r in<strong>de</strong>n <strong>de</strong> arbej<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Klasser<br />
i Lan<strong>de</strong>t, u<strong>de</strong>n at herfor an<strong>de</strong>n Grund angives, end at <strong>de</strong> aldrig ville blive tilfredse,<br />
saalænge <strong>de</strong> ikke fortjene ligesaa meget s<strong>om</strong> <strong>de</strong>res Arbejdsherrer; Smagen<br />
for Luxus og höjt Levesæt siges at være mere udbredt her end ao<strong>de</strong>tsteds.<br />
Og dog har en or<strong>de</strong>ntlig og intelligent Arbej<strong>de</strong>r <strong>de</strong> bedste Udsigter; i en Fabrikstad<br />
i Massachusetts fiu<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s 176 Fabrikejere; af disse ere ikke mindre<br />
end 161 forhenværen<strong>de</strong> Arbej<strong>de</strong>re, s<strong>om</strong> alle begyndte s<strong>om</strong> almin<strong>de</strong>lige Daglönnere.<br />
S<strong>om</strong> öven anty<strong>de</strong>t, har Tiaaret, naar kun en ringe Undtagelse gjöres for<br />
1887 og en Del af 1888, været uheldigt for Han<strong>de</strong>l og Industri i sin Almin<strong>de</strong>lighed.<br />
Med Mulighe<strong>de</strong>n af ved Maskinernes Hjælp at frembringe enhver Artikel<br />
i saagodts<strong>om</strong> hvilkens<strong>om</strong>helst Mæng<strong>de</strong> er fulgt Överproduktion og Prisernes<br />
<strong>de</strong>raf fölgen<strong>de</strong> overdrevne Nedgång for talrige Varers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. De Industridriven<strong>de</strong><br />
bave sögt at vin<strong>de</strong> i Kappestri<strong>de</strong>n ved uophörligt at indföre nye<br />
arbejdsbesparen<strong>de</strong> Metho<strong>de</strong>r, og da Besparelserne blive mærkbare især i <strong>de</strong> store<br />
Anlæg og i mange Tilfæl<strong>de</strong> kunne siges at udgjöre <strong>de</strong>n eneste Fortjeneste, har<br />
ogsaa her Ti<strong>de</strong>ns Retning vist sig at være en störst mulig Udvi<strong>de</strong>lse af alle Anlæg<br />
og Anven<strong>de</strong>lsen af Kapitaler i Stort. De mindre Fabriker, s<strong>om</strong> ikke ere saa<br />
kapitalstærke og ikke kunne <strong>om</strong>bytte sine Maskiner, s<strong>om</strong> efter kun faa Aar<br />
ere blevne utidsmæssige, maa lukke efter i Aarevis at have solgt med Tab og<br />
forgjæves ventet paa bedre Ti<strong>de</strong>r. Paa Grund af <strong>de</strong> forbedre<strong>de</strong> Arbejdsmetho<strong>de</strong>r<br />
kunne ogsaa <strong>de</strong> Felter, s<strong>om</strong> ikke tidligere bleve udbytte<strong>de</strong>, bearbej<strong>de</strong>s,<br />
og end större Konkurrense er <strong>de</strong>raf Fölgen. En<strong>de</strong>lig fin<strong>de</strong>s, hvad Kul- og<br />
Metalindustrien angaar, uophörligt nye Lejer; saale<strong>de</strong>s har Sy<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> hidtil<br />
kun var et agerbrugen<strong>de</strong> Land og alene frembragte B<strong>om</strong>uld og Sukker, nu<br />
begyndt at gjöre Nor<strong>de</strong>n Konkurrense ved med For<strong>de</strong>l at aabne Jern- og Kulminer;<br />
Fabrikanlæg gjöres ogsaa i <strong>de</strong> sydlige Stater, men ville, hvad B<strong>om</strong>uldindustrien<br />
betræffer, formo<strong>de</strong>ntlig ikke kunne gjöre Nor<strong>de</strong>n stort Afbræk paa<br />
Grund af en tilsyaela<strong>de</strong>n<strong>de</strong> ringe Omstændighed; for at B<strong>om</strong>ul<strong>de</strong>n skal blive
88<br />
Tel spun<strong>de</strong>n behöves nemlig en ikke ubety<strong>de</strong>lig Grad af atmosfærisk Fugtighed,<br />
og i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> ere Ny England-Staterne, hvor Begnmæng<strong>de</strong>n er höj,<br />
bedre stille<strong>de</strong> end Sy<strong>de</strong>n, hvor Luften er varm og tör.<br />
Fölgerne af <strong>de</strong> nye Vilkaar for Produktion og For<strong>de</strong>ling have altsaa efter<br />
Sagkyndiges Formening trykket Marke<strong>de</strong>t ligesaa meget s<strong>om</strong> Misforhol<strong>de</strong>t mellem<br />
Tilbud og Efterspörgsel. I <strong>de</strong>nne Sammenhæng kan anföres et Exempel, s<strong>om</strong><br />
maaske klarere end noget an<strong>de</strong>t tilkjen<strong>de</strong>giver, hvorle<strong>de</strong>s Överproduktion kan<br />
opstaa; Exemplet er hentet fra Metallet Nikkel; Ver<strong>de</strong>nsbehovet af <strong>de</strong>tte Metal<br />
er 8 à 900 Ton aarligen; men et eneste Bjergværk i Ny Kaledonien kan, <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t behöves, aarligen producere 2- à 3,000 Ton. S<strong>om</strong> Tilfæl<strong>de</strong>t er med Nikkclen<br />
i <strong>de</strong>t Smaa, har <strong>de</strong>t i <strong>de</strong>t forlöbne Tiaar været med talrige Varer paa Ver<strong>de</strong>nsmarke<strong>de</strong>t<br />
i <strong>de</strong>t Store.<br />
En ny Theori <strong>om</strong> Kapitalens og Arbej<strong>de</strong>ts An<strong>de</strong>l i <strong>de</strong>t færdige Produkt<br />
er ogsaa i <strong>de</strong> sidste Aar bleven opstillet og har vun<strong>de</strong>t almin<strong>de</strong>lig Tilslutning.<br />
Den gaar ud paa, at af <strong>de</strong>t færdige Produkt har Arbej<strong>de</strong>t erboldt ''/lQ, me<strong>de</strong>ns<br />
Kapitalens An<strong>de</strong>l altsaa kun er en Tien<strong>de</strong><strong>de</strong>l; man beregae<strong>de</strong> nemlig, at Værdien<br />
af <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mersielle Produktion i <strong>de</strong>t sidste Folketællingsaar, 1880, var 9,000<br />
Millioner Doll., og at heraf repræsentere<strong>de</strong> <strong>de</strong> 8,100 Mill. Lönner og Grager,<br />
me<strong>de</strong>ns 900 Mill. tilfaldt <strong>de</strong> anvendte Kapitaler. Her, liges<strong>om</strong> i Europa, er<br />
forövrigt Rentefo<strong>de</strong>n i <strong>de</strong> senere Aar gaaet bety<strong>de</strong>ligt ned; för Krigen var <strong>de</strong>n<br />
almin<strong>de</strong>lige Rente i Han<strong>de</strong>lsforhold över 10 %, i Vesten endog 20 %; nu<br />
<strong>de</strong>rimod kunne garantere<strong>de</strong> Laan optages til 2 1 /, %• Sparebankrenten i Massachusetts<br />
var <strong>om</strong>trent 7 % i 1877; ti Aar senere gik <strong>de</strong>n ikke engang op til<br />
5 %. Prisen paa fäste Ejend<strong>om</strong>me synes ogsaa at være i Nedgaaen<strong>de</strong> i<strong>de</strong>tmindste<br />
i adskillige Stater; men fuldstændige og paali<strong>de</strong>lige Opgaver i <strong>de</strong>nne<br />
Henseen<strong>de</strong> ville först foreligge, naar Resultaterne af Aarets Folketælling engang<br />
blive kjendte.<br />
Naar Hensyn tages til Kapitalernes forringe<strong>de</strong> Afkastningsevne og til<br />
Marke<strong>de</strong>t trykte Stilling i <strong>de</strong> senere Aar, bur<strong>de</strong> <strong>de</strong>t ej have vakt Forundring,<br />
at Producenterne her s<strong>om</strong> i Europa have sluttet sig sammen og dannet Syndikater<br />
eller, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> her benævnes, »Trusts». Disse sidste er i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
danne<strong>de</strong> paa saadan Maa<strong>de</strong>, at enhver Fabrik, s<strong>om</strong> indgaar <strong>de</strong>ri, værdsættes<br />
til et bestemt Belöb, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rpaa for<strong>de</strong>les i Aktier; i Spidsen for <strong>de</strong>n hele<br />
Förening staa <strong>de</strong> saakaldte »Trustees», sædvanligen i et Antal af 9, og disse<br />
have fuld Raadighed över alle Fabrikers Drift og Indkjöb af Raamateriale og<br />
bestemme vel tillige Salgsprisen, endskjönt <strong>de</strong>tte sidste nægtes af <strong>de</strong>m selv.<br />
Man kan gjöre sig en Forestilling <strong>om</strong> Udstrækningen og Betydningen af flere af<br />
disse Trusts, naar <strong>de</strong>t anföres, at f. Ex. the Standard Oil Trust — Petroleumforretninger—disponerer<br />
över en Kapital af 165 Mill. Doll.; <strong>de</strong>t har 25,000<br />
Arbej<strong>de</strong>re i sin Tjeneate. Selvfölgelig kunne disse Foreninger ialfald for en Tid<br />
d<strong>om</strong>inere Marke<strong>de</strong>t in<strong>de</strong>n <strong>de</strong> forskjellige Braneher; men <strong>de</strong> ere naturligvis<br />
ogsaa udsatte for <strong>de</strong> samme Tilfældighe<strong>de</strong>r og <strong>de</strong>n samme Konkurrense, s<strong>om</strong><br />
alle andre merkantile Foretagen<strong>de</strong>r. En ü<strong>de</strong>nforstaaen<strong>de</strong> har <strong>de</strong>rfor noget<br />
vanskeligt for at forstaa <strong>de</strong>n Uvilje, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> have vakt i <strong>de</strong>tte Land; ikke<br />
alene have adskillige Stater vedtaget Love s<strong>om</strong> gaa ud paa at ophæve<br />
<strong>de</strong> bestaaen<strong>de</strong> og forby<strong>de</strong> Dannelsen af Dye Trusts; men paa Kongressen<br />
er <strong>de</strong>r ogsaa just nu un<strong>de</strong>r Behandling et Lovforslag, s<strong>om</strong> fastsætter Mulkt<br />
af indtil 10,000 Doll. eller Strafarbej<strong>de</strong> indtil 5 Aar for blöt at være<br />
Aktieejer i et Trust. Love, s<strong>om</strong> saale<strong>de</strong>s indskrænke Han<strong>de</strong>lens og Næringsvejenes<br />
Frihed, vil<strong>de</strong> vel være en Utænkelighed i Sverige og Norge; men<br />
her i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater er Lovgivningen allere<strong>de</strong> naaet et godt Stykke paa<br />
<strong>de</strong>nne Vej; en Lov, the Inter State C<strong>om</strong>merce Law af 1887, indskrænker i
89<br />
væsentlig Grad Jernbanelinjernes Handlefrihed; andre Love forby<strong>de</strong> en Fabrikejer,<br />
un<strong>de</strong>r strenge Straffe, at engagere Arbej<strong>de</strong>re fra frenime<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, et Forbud,<br />
s<strong>om</strong> gjcir <strong>de</strong>t umuligt at indföre en ny Industri i Lan<strong>de</strong>t; <strong>de</strong>t er ilölge samme<br />
Love, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t ogsaa bemærkes i Finantsministerens Embetsindberetning<br />
for <strong>1889</strong>, tilladt at la<strong>de</strong> Sangere og Skuespillere k<strong>om</strong>me hertil un<strong>de</strong>r Kontrakt,<br />
hvorimod Præster, Vi<strong>de</strong>nskabsmænd eller Professorer, s<strong>om</strong> forud ere engagere<strong>de</strong>,<br />
ikke faa Adgang til Lan<strong>de</strong>t. Naar saadanne Love antages af Unionsregjeringen,<br />
kan <strong>de</strong>t ej uudre, at <strong>de</strong> enkelte Stater gaa endnu længer i Betning af Indskrænkninger<br />
i <strong>de</strong>n personlige Handlefrihed.<br />
De Forene<strong>de</strong> Staters rentebæren<strong>de</strong> Statsgjæld udgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 1 Juli <strong>1889</strong><br />
829 Mill. Doll.; <strong>de</strong>n belöb sig i 1865, da <strong>de</strong>n var paa sit Höjeste, til 2,381<br />
Mill., i 1870 var <strong>de</strong>n 2,046, i 1875 1,722, i 1880 1,723 (en tilsynela<strong>de</strong>n<strong>de</strong>,<br />
n<strong>om</strong>inel Stigen til Fölge af Konverteringer), i 1885 1,196 Mill.<br />
Om Budgettets Over^kud, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> hidtil, i Förening med »the sinking<br />
fund» frem<strong>de</strong>les skul<strong>de</strong> anven<strong>de</strong>s til Indkjòb af Statsobligationer, vil<strong>de</strong> selvfölgelig<br />
<strong>de</strong>n hele Gjæld forsvin<strong>de</strong> in<strong>de</strong>n faa Aar. Af Frygt for <strong>de</strong>n Forstyrrelse,<br />
s<strong>om</strong> vil<strong>de</strong> opataa paa Pengemarke<strong>de</strong>t, saafremt Indkjöbene af <strong>de</strong> forholdsvis<br />
faa tilbageblevne Obligationer fortsattes i samme Maalestok s<strong>om</strong> hidtil, har<br />
man sögt en an<strong>de</strong>n Anven<strong>de</strong>lse for Oversku<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>r for <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Budgetperio<strong>de</strong><br />
anslaaes til 44 Mill. Finantsministeren föreslåar i <strong>de</strong>tte Öjemed Ophævelsen<br />
af Tol<strong>de</strong>n paa Tobak, hvorved Statskassen vil<strong>de</strong> tabe <strong>om</strong>kring 32<br />
Mill., samt Ophævclsen af <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>nrigske Tilvirkningsafgift for <strong>de</strong>n Alkohol,<br />
s<strong>om</strong> anven<strong>de</strong>s i Industrien, hvorved ogsaa en formindsket Indtægt af 5'/, Mill.<br />
vil opstaa.<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Den in<strong>de</strong>nlandske Vare<strong>om</strong>sætning var i <strong>1889</strong> bety<strong>de</strong>ligere end un<strong>de</strong>r noget<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar; Jernbanerne hav<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sidste Maane<strong>de</strong>r af Aaret <strong>de</strong>n<br />
störste Vanskelighed for at tilfredsstille <strong>de</strong> Fordringer, s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong>s paa <strong>de</strong>m<br />
for Transport af Varer mellem Östen og Vesten, og dog er Linjernes rullen<strong>de</strong><br />
Materiel sær<strong>de</strong>les bety<strong>de</strong>ligt; et af <strong>de</strong> större Jernbaneselskaber i Osten, s<strong>om</strong><br />
har 1,800 Lok<strong>om</strong>otiver og ligesaa mange Personvogne, har ikke mindre end<br />
42,000 Godsvogne.<br />
Et an<strong>de</strong>t Bevis paa Omsætningens kvantitative Tillagen er, at Bank-nclearingerne»<br />
över <strong>de</strong>t hele Land vare 13 % höjere end un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B<strong>om</strong>ulds-, Majs- og Byghösten var större end un<strong>de</strong>r noget foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar, og Hve<strong>de</strong>höstcn kun en Ubety<strong>de</strong>lighed ringere end i 1888. Produktionen<br />
af B<strong>om</strong>uldsvarer og af Jern var ogsaa bety<strong>de</strong>ligere end nogensin<strong>de</strong>. Jernbaner<br />
anlag<strong>de</strong>s i en Udstrækning af 5,000 Mil, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r i 1888 bygge<strong>de</strong>s 7,000<br />
Mil; her var <strong>de</strong>r altsaa en Tilbagegang; men i <strong>de</strong>t Hele taget viste <strong>de</strong>r 8ig<br />
un<strong>de</strong>r Aaret en tiltagen<strong>de</strong> Virks<strong>om</strong>hed i Agerbrug, Industri og almin<strong>de</strong>lig Omsætning,<br />
og <strong>de</strong>t var let at erhol<strong>de</strong> Arbej<strong>de</strong> med god Lön. En Undtagelse maa<br />
dog gjöres for Uldindustriens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>; Kulproduktionen gik ogsaa tilbage,<br />
lave Priser paa Majs og Byg hav<strong>de</strong> en Krise blandt Gaardbrugerne i Vesten<br />
tilfölge. Her maa ogsaa nævnes <strong>de</strong> store Oversvömmelser i Juni, s<strong>om</strong> blandt<br />
An<strong>de</strong>t ö<strong>de</strong>lag<strong>de</strong> Johnstown i Pennsylvanien, samt större Il<strong>de</strong>bran<strong>de</strong> mod Slutningen<br />
af Aaret i saavel Östen s<strong>om</strong> Vesten.<br />
Værdien af <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Import for <strong>1889</strong> anslaaes til 770,000,000 Doll.<br />
mod 730,000,000 Doll. i 1888. Exporten for <strong>1889</strong> anslaaes til en Værdi af<br />
810,000,000 Doll. mod 680,000,000 Doll. i 1888, altsaa i begge Retninger<br />
en bety<strong>de</strong>lig Tilvæxt.
90<br />
De importere<strong>de</strong> Varemæng<strong>de</strong>r indförtes<br />
Exporten foregik<br />
Den u<strong>de</strong>nlandske Dampskibsflaa<strong>de</strong>s overvejen<strong>de</strong> An<strong>de</strong>l i Vareforselen fra<br />
og ti] <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater fremgaar ty<strong>de</strong>ligt nok af ovenstaaen<strong>de</strong> Tabeller.<br />
De bety<strong>de</strong>ligste Indförselsartikler vare:<br />
Hvad speciolt Jern- og Træimporten angaar, in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong> <strong>de</strong> officielle Lister<br />
fölgen<strong>de</strong> Opgaver:<br />
Toldbestemmelserne <strong>om</strong> Jern og Jernvarer ere eær<strong>de</strong>les <strong>de</strong>taljere<strong>de</strong> og<br />
optage flere Si<strong>de</strong>r i Tariffen; heraf hidsættes fölgen<strong>de</strong>:<br />
Tol<strong>de</strong>n paa Jernerts er 75 Cents pr Ton, paa Tackjern 3 /10 Cents pr®,<br />
paa Stangjern 8 /io Cents pr ffi, paa Staalskinner 17 Doll. pr Ton. Tol<strong>de</strong>n<br />
paa Staal- og Jernvarer er i sin Almin<strong>de</strong>lighed 45 % ad valorem.<br />
Af Tariffens Bestemmelser <strong>om</strong> Tol<strong>de</strong>n paa Træ og Trævarer tilsættes:<br />
Hugget og saget Tömmer: 20 % ad valorem; Bord og Planker: 2 Doll.
91<br />
pr 1,000 Fod, med Tillæg af 50 Cents, <strong>om</strong> Plankerne tillige ere hövle<strong>de</strong>: Træarbej<strong>de</strong>r<br />
have en almin<strong>de</strong>lig Told af 35 % ad valorem.<br />
Det bör her strax anföres, at Værdien af Jern og Jernvarer, s<strong>om</strong> udförtes,<br />
var 23,712,000 Doll., og af Træ og Trævarer 28,936,000 Doll.<br />
Blandt Udförselsartiklerne bör endvi<strong>de</strong>re fremiiæves:<br />
Majs 81 Mill. Bushels til Værdi af 36 Mill. Doll.; i 1888 var Udförselen<br />
34 Mill. Bushels til Værdi af 19 Mill.;<br />
Hve<strong>de</strong> 46 Mill. Bushels (50 Mill. i 1888) til Værdi af 39 Mill. Doll.<br />
(44 Mill. i 1888);<br />
Hve<strong>de</strong>mel 10 Mill. Bushels til Værdi af 50 Mill. Doll.<br />
Udförselsværdien af samtlige Kornsorter anslaaes ialt til 129,665,000 Doll.<br />
For <strong>de</strong> forskjellige Næringsvejes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> stille Udförselsværdierne<br />
sig saale<strong>de</strong>s:<br />
Udförselen af Hve<strong>de</strong> foregik foruemmelig til:<br />
Af Majs udförtes ogsaa <strong>de</strong>n störste Del til England, nemlig 45 Mill.<br />
Bushels, mod 9'5 Mill. til Frankrig, 5'fi til Tydskland og 9 til andre Lan<strong>de</strong> i<br />
Europa.<br />
B<strong>om</strong>ul<strong>de</strong>n gik ogsaa hovedsagelig til England, ialt 3'2 Mill. Baller; til<br />
Tydskland udförtes 0'8, til Frankrig 0'5, til andre europeiske Lan<strong>de</strong> 0'7.<br />
Af Mineraloljer gik <strong>de</strong>n. störste An<strong>de</strong>l til Tydskland. nemlig 148 Mill.<br />
Gallons, til England 91 Mill., til Frankrig 9, til <strong>de</strong>t övrige Europa 135 Mill.<br />
Ifölge <strong>de</strong> officielle Opgaver foregik Udförselen af Bord, Flanker og 1ignen<strong>de</strong><br />
Trævarer til fölgen<strong>de</strong> Lau<strong>de</strong>:
92<br />
ED lignen<strong>de</strong> Oversigt for Jernudförselens Vedk<strong>om</strong>mendc fin<strong>de</strong>s ikke; Symaskiner<br />
og Dampmaskiner opgives imidlertid at være blevne hovedäageligen<br />
udfbrte til England, Vestindien, Mexico, Argentina og Canada; Agerbrugsredskaber<br />
til Argentina, England og Australien.<br />
Guldbarrer udförtes til et Belöb af 40 Mill. Doll., Sölvbarrer for 27 Mill.<br />
Guldproduktionen i Fiskalaaret 1888 — <strong>de</strong>t sidste, for hvilket Opgaver foreligge<br />
— gik op til 33 Mill. Doll., Sölvproduktionen til 59 Mill.<br />
Skibsfart.<br />
Ifölge officielle Opgaver fandtes <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater i <strong>1889</strong> 1,681<br />
»registrere<strong>de</strong>» Skibe — <strong>de</strong>t vil sige Skibe, s<strong>om</strong> kunne gaa i u<strong>de</strong>nrigs Fart —<br />
med en Drægtighed af tilsammen 1,021,594 Ton; samt 21,942 »indrullere<strong>de</strong>»<br />
Skibe — Kyst-, Kanal- og Flodskibe — paa ialt 3,285,880 Ton. Disse sidste<br />
kunne paa Indsöerne afgaa til Havne i Kanada.<br />
Om ikke Hvalfangerskibene regnes med, er <strong>de</strong>n u<strong>de</strong>nrigske Tonnage ialt<br />
999,618, hvoraf 190,960 Ton ere Damp- og 809,422 Ton Seilskibe. Om <strong>de</strong><br />
»indrullere<strong>de</strong>» Skibe, altsaa Indsö-, Flod-, Kyst- og Kanalfartöier, regnes med,<br />
er Damptonnagen ialt 1,765,551.<br />
Den »registrera<strong>de</strong>» Tonnage er i <strong>de</strong> sidste 2 Aar tiltaget med 6,032 Ton.<br />
Tonnagen paa <strong>de</strong> nordlige Indsöer var <strong>de</strong>n 30 Juni <strong>1889</strong> 972,271, for<strong>de</strong>lt<br />
paa 3,412 Fartöier; paa Flo<strong>de</strong>rne i Vesten var <strong>de</strong>n 299,427 og paa <strong>de</strong>t<br />
Stille Havs Kyst 436,272.<br />
Af <strong>de</strong> ind- og udförte Varer transportere<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r i:<br />
De ovenanförte Aar ere Fiskalaar, s<strong>om</strong> altsaa gaa fra 1 Juli til 30 Juni.<br />
Antallet og Drægtighe<strong>de</strong>n af ank<strong>om</strong>ne Skibe i u<strong>de</strong>nrigs Fart stiller sig<br />
paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> for Fiskalaarene
93<br />
Om Indsöhavnene medtages i Beregningen er Antallet af Skibe 31,846<br />
med en Drægtighed af 15,952,119 Ton.<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> Tal fremgaar <strong>de</strong>t, at Skibenes Antal aftog, me<strong>de</strong>ns Drægtighe<strong>de</strong>n<br />
tiltog, samt at Seilskibenes Antal aftog, me<strong>de</strong>ns Dampskibene foröge<strong>de</strong>s,<br />
med andre Ord: Ti<strong>de</strong>ns Ten<strong>de</strong>ns gaar i Retning af Anven<strong>de</strong>lsen af större<br />
og större Dampskibe.<br />
De ank<strong>om</strong>ne Skibe for<strong>de</strong>le sig paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> for <strong>de</strong> bety<strong>de</strong>ligere<br />
Söhavnes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>:<br />
Af svenske Fartöier ank<strong>om</strong> til Distriktet un<strong>de</strong>r Aaret:<br />
Antallet afgaae<strong>de</strong> svenske Fartöier var:<br />
Af norske Fartöier ank<strong>om</strong> til Distriktet:<br />
Antallet afgaae<strong>de</strong> norske Fartöier var:
94<br />
De optjente Bruttofragter vare for <strong>de</strong> svenske Skibes vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> £ 6,478<br />
for Indgaaen<strong>de</strong>, £ 91,197 for Udgaaen<strong>de</strong>; <strong>de</strong> af <strong>de</strong> norske Skibe optjente<br />
Bruttofragter vare £ 54,561 for Indgaaen<strong>de</strong> og £ 909,541 for Udgaaen<strong>de</strong>.<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Distriktet har fölgen<strong>de</strong> Tal at opvise<br />
for <strong>de</strong> sidste 5 Aar:<br />
Ank<strong>om</strong>ne Fartöier:<br />
Antallet af <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r sidstafvigte Aar ank<strong>om</strong>ne Fartöier for<strong>de</strong>ler sig saale<strong>de</strong>s<br />
paa <strong>de</strong> forskjellige Havne in<strong>de</strong>n Distriktet:<br />
Fragterne, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r Aaret have været forholdsvis for<strong>de</strong>lagtige, ere i <strong>de</strong><br />
sidste Maane<strong>de</strong>r gaaet noget ned; fra Golfhavnene, hvor <strong>de</strong> notere<strong>de</strong>s £ 6. 5. 0<br />
og £ 6. 10. 0 for England og Kontinentet samt Doll. 20 for sydamerikanske<br />
Havne, angives <strong>de</strong> nu at være £ 5. 15. 0 og Doll. 19 à 20 (Pensacola) samt<br />
£5. 17. 6 og Doll. 18 (Paseagoula). Fra atlantiske Havne have <strong>de</strong> i Gjennemsnit<br />
udgjort 3 Sh. 8 D. for B<strong>om</strong>uld til Liverpool, og endnu for<strong>de</strong>lagtigere<br />
Fragt er bleven noteret for Terpentin og Harpix.<br />
Fra svenske Skibe römte un<strong>de</strong>r Aaret 36 Mand, hvoraf 18 Svenske, 11<br />
Nordmænd og 7 Udlændinger.<br />
Fra norske Skibe römte 428, hvoraf 255 Nordmænd, 32 Svenske og 141<br />
Udlændinger.
95<br />
Emigration.<br />
I <strong>1889</strong> ank<strong>om</strong> til <strong>de</strong> Forenc<strong>de</strong> Stater 426,738 Emigranter mod 518,526<br />
i 1888. Heraf vare 42,419 fra Sverige og Norge mod 66,023 i 1888. Det<br />
bör bemærkes, at Indvandrernes Nationalitet angives særskildt i <strong>de</strong> större officielle<br />
Fortegnelser, s<strong>om</strong> dog först udk<strong>om</strong>me senere paa Aaret; i <strong>de</strong>n korte og<br />
forelöbige, men forövrigt ogsaa officielle Oversigt, s<strong>om</strong> her er benyttet, ere<br />
kun forholdsvis faa Lan<strong>de</strong> optagne, hvorhos <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger ere opförte<br />
un<strong>de</strong>r samme Kubrik.<br />
For<strong>de</strong>lt paa <strong>de</strong> forskjellige Nationaliteter stiller Indvandrernes Antal un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1889</strong> sig saale<strong>de</strong>s:<br />
Un<strong>de</strong>r Lòbet af Aaret udk<strong>om</strong> en statistisk Oversigt över Antallet af ank<strong>om</strong>ne<br />
Emigranter fra 1820 til 1888: indtil 1861 opförtes Svensker og Nordmænd<br />
un<strong>de</strong>r samme Rubrik; senere ere <strong>de</strong> angivne hver for sig.<br />
Ifölge <strong>de</strong>nne Fortegnelse ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r i<br />
Indtil 1842 var Antallet oftest 30 til 40 aarligen, un<strong>de</strong>r nogle Aar dog<br />
3 til 500. I 1843 kan <strong>de</strong>n egentlige Indvandring siges at have begyndt; <strong>de</strong>r<br />
ank<strong>om</strong> da fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger 1,748 Emigranter og fra <strong>de</strong>t hele Europa<br />
ialt 49,013. I 1849 er Antallet stoget til 3,473, me<strong>de</strong>ns 286,501 ank<strong>om</strong><br />
fra Europa. Indtil 1860 ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>rpaa fra 800 till 3,300 aarligen.
96<br />
De Havne, hvortil Emigranterne ank<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong>, vare:<br />
Belöbene af <strong>de</strong> Arvemidler, s<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> hjemsendtes, udgjor<strong>de</strong>:<br />
I ovenstaaen<strong>de</strong> Summer ere ikke <strong>de</strong> inkassere<strong>de</strong> og oversendte Pensionsbelöb<br />
medregne<strong>de</strong>.<br />
A. Grip.<br />
Innehåll: Amsterdam (sid. 49), Königsberg (sid. 71), Lima (sid. 83), Victoria (sid. 70),<br />
Washington (sid. 84).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 4.<br />
Bilbao <strong>de</strong>n 22 februari 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier.<br />
Norske Fartöier.<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Bilbao Konsulatdistrikt udgjor<strong>de</strong> for <strong>de</strong><br />
5 sidste Aar:<br />
Fartöier ank<strong>om</strong>ne med Last og i Ballast:<br />
Den svenske Skibsfart paa Distriktet naae<strong>de</strong> i <strong>1889</strong> sin störste Höi<strong>de</strong>.<br />
Den översteg Fjoraarets med mere end 15,700 Ton og 1887 med över 8,800<br />
Tons Drægtighed. Ogsaa <strong>de</strong>n norske Skibsfart foröge<strong>de</strong>s med ovcr 4,500 Ton<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 7
98<br />
sammenlignet med 1888, men naae<strong>de</strong> ikke op til <strong>de</strong>n Drægtighed, <strong>de</strong>r notere<strong>de</strong>a<br />
i 1887, sköndt Differencen blöt belöb sig til c:a 1,500 Ton, me<strong>de</strong>ns Antallet<br />
var större i <strong>1889</strong>. For begge Lan<strong>de</strong> tilsammen udgjör Tilvæxten i <strong>1889</strong> sammenlignet<br />
med Aaret för 34 Skibe of över 20,000 Tons Drægtighed.<br />
For<strong>de</strong>lingen mellem Damp og Seil stille<strong>de</strong> sig saale<strong>de</strong>s:<br />
Det viser sig altsaa for begge Lan<strong>de</strong>s Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> at Seilskibstrafikken<br />
paa Distriktet gaar nedover. For <strong>de</strong>n norske Seilflaa<strong>de</strong>s Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> er Nedgången<br />
i <strong>1889</strong> sammenlignet med 1888 över 3,500 Ton.<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfartsbevægelse i <strong>de</strong> 3 sidste Aar for<strong>de</strong>ltes paa<br />
Distriktets Havne saale<strong>de</strong>s:<br />
Svenske Fartöier.<br />
Den svenske Skibsfart viser altsaa en Formindskelse i Coruna, men en<br />
Forògelse i Bilbao, Gijon og Pasages.
99<br />
Norske Fartöier.<br />
Den norske Skibsfart er saale<strong>de</strong>s tiltaget i samtlige Havne med Undtagelse<br />
af Pasages og Santan<strong>de</strong>r, hvor <strong>de</strong>a er <strong>om</strong>trent stationær.<br />
De af <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Fartòier opseile<strong>de</strong> Bruttofragter udgjor<strong>de</strong><br />
Aar <strong>1889</strong>:<br />
Til Avilés (hvor ingen Vieekonsul fln<strong>de</strong>s) ank<strong>om</strong> 1 svenskt og 2 norske<br />
Fartöier med Trælast fra henholdsvis Sundsvall og Fredriksstad til samlet Drægtighed<br />
af 573 Ton og en opseilet Fragtfortjeneste for <strong>de</strong>t svenske Skibs Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
af Kr. 5,000 og for <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> norske af Kr. 8,780.<br />
Af foranstaaen<strong>de</strong> Opgaver över <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Nordspanien<br />
fremgar <strong>de</strong>t, at <strong>de</strong>n i 1888 indtraadte forholdsvis stærke Nedgång i<br />
<strong>de</strong>t forlöbne Aar er bleven aflöst af en tilsvaren<strong>de</strong> Stigning; specielt gjæl<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>tte for <strong>de</strong> svenske Skibes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>n svenske Skibsfart paa <strong>de</strong>tte<br />
Distrikt har ikke engang tilnærmelsesvis tidligere antaget saadant Omfång s<strong>om</strong><br />
i <strong>1889</strong>. Den nær liggen<strong>de</strong> Grund til <strong>de</strong>nne stærke Forögelse er at söge i <strong>de</strong>n<br />
i tidligere Aarsberetninger <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> enorme Udförsel af spansk Vin til Frankrig,<br />
i hvilken Tra<strong>de</strong> specielt svenske Skibe har hävt lönnen<strong>de</strong> Beskjæftigelse.<br />
10 svenske Dampskibe gjor<strong>de</strong> i <strong>1889</strong> 29 Reiser mellem Pasages og Rouen<br />
un<strong>de</strong>r s. k. »time charters». Hvorvidt <strong>de</strong>tte Forhold vi! vedvare tur<strong>de</strong> afhænge<br />
af forskjellige Omstændighe<strong>de</strong>r, bl. An<strong>de</strong>t af Spörgsmaalet <strong>om</strong> <strong>de</strong>n spanskfranske<br />
Han<strong>de</strong>ls-Traktats Forlængelse samt Navigeringen af Seinens övre Löb
100<br />
fra Rouen til Paris, for hvilken Route flere i Vintra<strong>de</strong>n interessere<strong>de</strong> franske<br />
Firniaer allere<strong>de</strong> ihöst satte i Gäng særligt konstruere<strong>de</strong> fladbun<strong>de</strong><strong>de</strong> Dampskibe,<br />
hvoraf 1 allere<strong>de</strong> har gjort flere Reiser direkte mellem Pasages og Paris.<br />
Forövrigt har svenske Skibe været beskjæftiget i Trælastfarten mellem<br />
Sverige og Vicekonsulsstationerne; 1 svensk Skib hidk<strong>om</strong> til Bilbao med Petroleum<br />
fra New-York, til Pasages ank<strong>om</strong> 1 svensk Skib fra Göteborg med<br />
260 Ton Træmasse. 3 svenske Skibe indtog i Bilbao Mineral for engelske<br />
og skotske Havne.<br />
At <strong>de</strong>n norske Skibsfart i <strong>1889</strong> i<strong>de</strong>thele viste Fremvæxt sammenlignet<br />
med 1888 skyldtes væsentlig <strong>de</strong>n foröge<strong>de</strong> Import af Klipfisk. Hvad Trælastförselen<br />
med norske Skibe angaar er <strong>de</strong>nne, s<strong>om</strong> berört i tidligere Aarsberetninger,<br />
bety<strong>de</strong>lig nedgaaet. Det til Bilbao importere<strong>de</strong> Kvantum, tilsammen<br />
över 13,000 Std., hidförtes aaale<strong>de</strong>s i 20 engelske og 4 spanske Dampskibe,<br />
me<strong>de</strong>ns blöt 5 norske og 1 svensk Seilskib <strong>de</strong>ltog i <strong>de</strong>nne for os saa naturlige<br />
Vareförsel. Forövrigt hidk<strong>om</strong> 6 norske Seilskibe med Petroleum fra New-York<br />
og Fila<strong>de</strong>lüa, hvoraf 3 til Bilbao, 1 til Coruna og 1 til Santan<strong>de</strong>r, 2 Skibe<br />
— 1 Seil og 1 Damp — ank<strong>om</strong> til Pasages med Træmasse fra Norge. 1 Seilskib<br />
udlosse<strong>de</strong> i San Sebastian 400 Ton Is fra Kragerö. Af 7 norske Dampskibe<br />
gjor<strong>de</strong>s ialt 25 Reiser mellem PaBages og Rouen i oven<strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Vintra<strong>de</strong>.<br />
Fragter. Trælastfragterne holdt sig i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret vedbliven<strong>de</strong><br />
fäste. Fra Östersöen f. å. v. til Bilbao betaltes P:tas 65 à 70 pr Ptbg-Std.<br />
Udover S<strong>om</strong>meren gik Fragterne noget ned, og for hele Aret kan man neppe<br />
notere en större Gjennemsnitsfragt end P:tas 64'60 pr Ptbg-Std. Vaar-Fragterne<br />
fra Norge for Seilskibe stod i P:tas 52 à 55 pr Ptbg-Std., til hvilken Notering<br />
<strong>de</strong> holdt sig udover Aaret. For Pitchpine erholdtes fra Pascagoula og<br />
Pcnsacola £. 6. 15 à £<br />
à 29 Cents pr Kasse.<br />
7 pr Std. Petroleumsfragterne til Bilbao sto<strong>de</strong> i 26<br />
Klipfiskfragterne variere<strong>de</strong> s<strong>om</strong> sædvanlig mellem 6, 6'/a à 7 Rvn pr Kv.<br />
à 3 Voger. For Nyfisken erholdtes 7 1 /, à 8 Rvn. Senhöstes og ved Aarets<br />
Slutning notere<strong>de</strong>s 7 à 7 1 /, Rvn pr 54 Kg.<br />
Mineralfragterne vare i <strong>de</strong>t forlöbne Aar stigen<strong>de</strong>. Til Bristolkanalen opnaae<strong>de</strong>s<br />
5 Sh. 9 D., 6 à 6 Sh. 3 D. udover Hösten saagar 7 Sh. 6 D.; til<br />
Östkysten 6 Sh. 10 V, D. à 7 Sh., Boness 6 Sh. 9 D., 7 à 7 Sh. 3 D., Terneuzen<br />
7 Sh. 6 D. à 7 Sh. 9 D.<br />
Skibskjöb. I April Maaned f. A. indkjöbtes i Bilbao for norsk Regning<br />
spansk Dampskib »Ripa» dr. 262 Ton for en Kjöbesum af P:tas 40,000.<br />
Indbjærget norskt Fartòi. I Februar Maaned indbjærge<strong>de</strong>s hertil af et<br />
engelskt Dampskib en norsk abandonneret Bark »Petty» af San<strong>de</strong>fjord paa Reise<br />
fra West Bay, Nova Scotia, til Conway G. B. Skibet blev efter långvarige<br />
Forhandlinger og en Række af Reklamationer sluttelig overleveret til Konsulatet<br />
af <strong>de</strong> spanske Marine-Myndighe<strong>de</strong>r.<br />
s<strong>om</strong> Vrag.<br />
Skibet blev senerhen kon<strong>de</strong>mneret og solgt<br />
Den 10 April sidstle<strong>de</strong>n stran<strong>de</strong><strong>de</strong> svensk Brig »Ariadne» af Göteborg paa<br />
Reise fra S:t Ybes til Dartmouth i Nærhe<strong>de</strong>n af Oap Finisterre.<br />
blev red<strong>de</strong>t og ved Konsulatets Foranstaltning hjemsendt.<br />
Besætningen<br />
Paa- og Afmönstringer. I Bilbao paamönstre<strong>de</strong>s paa norske Skibe i <strong>1889</strong><br />
5 Sömænd, 3 norske, 1 svensk og 1 dansk.<br />
fra norske Skibe.<br />
2 norske Sömænd afmönstre<strong>de</strong>s<br />
Bömte Söfolk. Fra et norsk Fartöi <strong>de</strong>sertere<strong>de</strong> 1 amerikansk Sömand.
101<br />
3 norske og 1 svensk Sömand forpleie<strong>de</strong>s paa herværen<strong>de</strong> Hospital. 1<br />
norsk Sömand afgik sammesteds ved Dö<strong>de</strong>n og begrave<strong>de</strong>s paa <strong>de</strong>n protestantiske<br />
Kirkegaard hersteds.<br />
Mulkter. I Vaares blev Pöreren af et norsk Dampskib i Bilbao ilagt en<br />
Bod af e:a 3,800 Pesetas for en<strong>de</strong>l Skrivefeil i <strong>de</strong>t af vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> spanske<br />
Konsul visere<strong>de</strong> Manifest. Skibet blev beslaglagt men mod Konsulatets Garanti<br />
frigivet. Det lykke<strong>de</strong>s senerehen ved Forestilling fra Konsulatet til Finants-Ministeriet<br />
samt ved Gesandtskabets Mellemk<strong>om</strong>st at faa <strong>de</strong>t hele Belnb<br />
tilbagebetalt. Hertil uaedgik dog mere end '/a -^ ar -<br />
For ulovligen at have paalagt et til Bilbao ank<strong>om</strong>met norsk Fartöi 1<br />
Uges Kvarantæne ved Lazarettet »Pedroza» i Nærhe<strong>de</strong>n af Santan<strong>de</strong>r lykke<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>t Konsulatet af vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Samtets-Direktör i Bilbao at opnaa kontant<br />
Tilbagebetaling af erlagte Kvarantæne-Udgifter tilligemed Erstatning for Tub<br />
og Tidspil<strong>de</strong> af tilsammen c:a 3,000 Pesetas, <strong>de</strong>r udbetaltes vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Skibsförer.<br />
Af Konsulat- og Expeditionsafgifter tilfal<strong>de</strong>r Konsulskassen ialt 4,850'8 7<br />
P:tas eller Kr. 3.492'63. Sammealignet med Aar 1888 udviser <strong>de</strong>n Konsulatkassen<br />
tilfaldne Afgift en Forögelse i <strong>1889</strong> af P:tas 1,211-88 eller Kr. 872'5ö.<br />
Korrespondance. Anfallet af udgaaen<strong>de</strong> Skrivelser i <strong>1889</strong> udgjor<strong>de</strong>:<br />
Journalen över indk<strong>om</strong>ne Säger <strong>om</strong>fatter 143 Nummere mod 132 i 1888.<br />
Kontortid. Konsulats-Kontorets Adresse er frem<strong>de</strong>les Gran Via N:o 18.<br />
Almin<strong>de</strong>lig Expeditionstid Kl. 9 V, til 2 Formiddag.<br />
Etablere<strong>de</strong> svenske og norske Han<strong>de</strong>lshise. Det svenske Agentfirma Ahlenius<br />
& Lan<strong>de</strong>rgren i Tarragona har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar i Bilbao aabnet en Filial<br />
for Salg af svenske Produkter, specielt Dannemora-Staal og andre til Grubedrift<br />
hören<strong>de</strong> Redskaber, saas<strong>om</strong> Kabler, Liner etc. Firmaet har i sit i Byens centrale<br />
Del beliggen<strong>de</strong> Lokale en meget illustrativ Udstilling af sine svenske Jernog<br />
Staalvarer.<br />
Til <strong>de</strong>n af »Nor<strong>de</strong>nfeldt & Maxim Gun Ammunition Cornpany» i Placencia<br />
(Provindsen Guipuzcoa) etablere<strong>de</strong> Vaabenfabrik indförtes i Aarets Löb via<br />
Bilbao 7,387 Kg. svensk Staal.<br />
Erklæringer <strong>om</strong> Nationalitet. Af in<strong>de</strong>n Distriktet bosatte eller <strong>de</strong>r sig<br />
ophol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Nordmænd har ialt 26 afgivet <strong>de</strong>n i Lov <strong>om</strong> norsk Statsborgerret<br />
af 21 April 1888 (§ 6 b) <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Erklæring <strong>om</strong> vedbliven<strong>de</strong> at ville være<br />
norske Statsborgere. Attest her<strong>om</strong> till Erhvervelse af norsk Eiend<strong>om</strong> er af<br />
Konsulatet med<strong>de</strong>lt ialt 3 Personer.
102<br />
Trælast<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en. Til Nordspaniens Havne indförtes Aar <strong>1889</strong> af gaget<br />
Virke:<br />
Hvad Konsulatet forudsag<strong>de</strong> i Aarsberetningen for 1888 at Trælast-Importen<br />
i <strong>1889</strong> til Nordspanien og speeielt til Bilbao vil<strong>de</strong> antage större Omfång<br />
har tilful<strong>de</strong> bekræftet sig. Sammenlignet med Aaret för udgjör Forögelsen<br />
af Importkvantumet i<strong>de</strong>thele över 16,000 Kbm., <strong>de</strong>r nærmest fal<strong>de</strong>r paa<br />
Hovedstationerne Bilbao eg Santan<strong>de</strong>r. Til Gijon og <strong>de</strong>t nærliggen<strong>de</strong> Avilés<br />
er ifjor importeret c:a 3,200 Kbm. mere end Aaret forud og <strong>de</strong>t synes at<br />
disse Havne, speeielt Gijon med sine rige Kulleier, gaar en större Fremtid<br />
imö<strong>de</strong>, især naar <strong>de</strong> mindre go<strong>de</strong> Havneforhol<strong>de</strong> forbedres, hvor<strong>om</strong> <strong>de</strong>r foreligger<br />
Planer i större Udstrækning. I Konsulatets Rapport for 1887 er forövrigt<br />
givet en længere Fremstilling af <strong>de</strong> forskjellige Forhol<strong>de</strong> berören<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>nne Havn.<br />
Störste<strong>de</strong>len af <strong>de</strong>n til Bilbao importere<strong>de</strong> Last k<strong>om</strong> fra Sundsvalls Distrikt<br />
og bestod s<strong>om</strong> sædvanlig hovedsagelig af lavere Kvaliteter. Fra Norge importere<strong>de</strong>s<br />
i Lighed med foregaaen<strong>de</strong> Aar c:a 135 Std. Kassebord til Brug for <strong>de</strong><br />
spanske Tobaksfabrikker.<br />
Forhol<strong>de</strong>t mellem <strong>de</strong> forskjellige Dimensioner stille<strong>de</strong> sig saale<strong>de</strong>s:<br />
F. o. b. Priserne vare £ 12, £ 10, £ 8. 5 à £ 8. 10 og £ 7. 5 à<br />
£ 7. 10 for mixed 3:die, 4:<strong>de</strong> og 5:te Planker med <strong>de</strong>t sædvanlige Afslag for<br />
Battens og Bord. Gjennemsnits-Salgspriserne i Bilbao holdt sig i Rvn 1'3 5<br />
à 1-40 pr löben<strong>de</strong> Fod 3"X9" Furu-Planker og 5 1 /, à 6 Rvn pr Kubikfod<br />
Bjælker.<br />
De höie Priser i <strong>1889</strong> synes ingen Indfly<strong>de</strong>lse at have hävt paa Efterspörgselen<br />
og Afsætningen herne<strong>de</strong>. Dette Faktum maa tilskrives <strong>de</strong>t stedse<br />
stigen<strong>de</strong> Forbrug i Bilbao s<strong>om</strong> Fölge af Anlæg af en Mæng<strong>de</strong> industrielle Brug<br />
og Byggevirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n i<strong>de</strong>thele; neppe '/» a ^ <strong>de</strong>t hidimportere<strong>de</strong> Kvantum forsen<strong>de</strong>s<br />
til Indlan<strong>de</strong>t.
103<br />
Vistnok har, s<strong>om</strong> tidligere paapeget, <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> sidste Åars Stigning i Priserne<br />
paa nordisk Last bevirket at fransk og in<strong>de</strong>nlandsk Virke er blevet anvendt<br />
i större Udstrækning; men at <strong>de</strong>tte Faktum i<strong>de</strong>theletaget skul<strong>de</strong> virke i<br />
nogen större Mon hemmen<strong>de</strong> paa <strong>de</strong>n svenske og norske Import med <strong>de</strong> stedae<br />
större k<strong>om</strong>ercielle Fremskridt, s<strong>om</strong> herne<strong>de</strong> spores, er ikke at befrygte.<br />
Klipfisk<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en. Importen af Klipfisk Aar <strong>1889</strong> til Nordapaniens Havne<br />
ndgjor<strong>de</strong>:<br />
Forhol<strong>de</strong>t mellem Totalimporten og Indförselen fra hvert Land stille<strong>de</strong> sis<br />
saale<strong>de</strong>s:<br />
EQ nærmere Granskning af ovenstaaen<strong>de</strong> Tabeller viser at Totalimporten<br />
af Klipfisk til Nordapanien i <strong>de</strong>t forlöbne Aar har naaet <strong>de</strong>t Kvantum, <strong>de</strong>r<br />
un<strong>de</strong>r almin<strong>de</strong>lige Forhol<strong>de</strong> kan betragtes s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t normale. At Tilgangen Aaret<br />
för var nedadgaaen<strong>de</strong> skyldtes neppe nogen Aftagen i selve Forbruget, men maa<br />
tilskrives <strong>de</strong> ved Udlöbet af Aar 1887 væren<strong>de</strong> forholdsvis store Beholdninger<br />
samt <strong>de</strong>t mindre franske Fiske. • Med Hensyn til Kvantitet vedligehol<strong>de</strong>r endnu<br />
<strong>de</strong>n norske Fisk s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vil sees sin fremragen<strong>de</strong> Stilling. S<strong>om</strong> af ovenstaaen<strong>de</strong><br />
Procentberegning fremgaar, udgjor<strong>de</strong> nemlig <strong>de</strong>t norske Kvantum ifjor næsten<br />
64 % af hele Indförselen. At <strong>de</strong>n franske Konkurrence ikke bar været<br />
saa vanskelig at hol<strong>de</strong> s<strong>om</strong> man frygte<strong>de</strong> for, fremgaar af <strong>de</strong>t Faktum, at me<strong>de</strong>ns<br />
vor Import si<strong>de</strong>n 1887 stadig har været i Stigendc og nu næsten naar sin<br />
gamle Höi<strong>de</strong> i Aarene 1881 og 1882, gaar <strong>de</strong>n franske jevnt nedover, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n<br />
i <strong>de</strong> sidste 3 Aar har tabt næäten 9 %. efteråt <strong>de</strong>n i sin Tid paa 1 Aar steg<br />
med över 21 %. Dette er <strong>de</strong>t Resultat, hvortil en ved kunstige Midler opdreven<br />
Produktion kan före. Det kan forövrigt forek<strong>om</strong>me overrasken<strong>de</strong> at<br />
Tor Vare med sit vis-à-vis vore Konkurrenter mindre tiltalen<strong>de</strong> Udstyr frem<strong>de</strong>les<br />
över <strong>de</strong>n Tiltrækning, s<strong>om</strong> Statistikken med sine talen<strong>de</strong> Zifre viser <strong>de</strong>n<br />
har for <strong>de</strong>n spanske Konsument. I Virkelighe<strong>de</strong>n kan man söge Förklaringen
104<br />
hertil i intet an<strong>de</strong>t end en gammel ved stabile Han<strong>de</strong>lsförbin<strong>de</strong>lser oparbei<strong>de</strong>t<br />
Koutume i Förbin<strong>de</strong>lse med en udpræget tilvant Smag i enkelte Indlandsprovindser.<br />
I <strong>de</strong> större Byer konsunieres en Ubety<strong>de</strong>lighed af <strong>de</strong>n norske Vare;<br />
man hol<strong>de</strong>r sig her til <strong>de</strong>t finere og smagful<strong>de</strong>re skotske og færöisk-islandske<br />
Produkt. I <strong>de</strong> kastilianske Spiselokaler, <strong>de</strong> s. k. »Figones», blandt <strong>de</strong>n store<br />
Arbei<strong>de</strong>rbefolkning og hos Galiciens Jordbrugere trives vor Vare godt, neppe<br />
af andre Grun<strong>de</strong> end gammel Vane og Prisbillighed. Det sidste er nemlig<br />
herne<strong>de</strong> et altopslugen<strong>de</strong> Hensyn. Skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor — og her fremtræ<strong>de</strong>r et for<br />
vor fremtidige Export faretruen<strong>de</strong> M<strong>om</strong>ent — <strong>de</strong>n norske Klipfisk tabe <strong>de</strong>n<br />
gunstige Stilling <strong>de</strong>n indtager si<strong>de</strong>n Aar 18 71 eller ved Afsluttelsen af vor<br />
förste Han<strong>de</strong>lstraktat med Spanien (senerehen gjentaget ved Traktaten af 1883og<br />
Porlængelsen af 1887), eller med andre ord, hvis vor <strong>de</strong>n 1 Februar 1892<br />
ndlöben<strong>de</strong> Traktat opsiges og <strong>de</strong>refter ikke fornyes, vil Fölgen formentlig blive<br />
at vi k<strong>om</strong>me ind un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n spanske Tarif General; at vore Varer paalægges<br />
speciel k<strong>om</strong>munal Accise; at <strong>de</strong> besværlige og tidsspil<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Oprin<strong>de</strong>lses-Certificater<br />
igjen adopteres; at Differential-Systemet i sin Helhed appliceres; kort<br />
sagt — vor Skjæbne vil <strong>de</strong>rved være saagodts<strong>om</strong> afgjort. Med Undtagelse af<br />
Nyfiskpartierne udover Vaaren antages <strong>de</strong>n norske Klipfisk, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
med Hensyn til Kvalitet, Udseen<strong>de</strong> og Smag nu i Aartier har presenteret sig,<br />
neppe at kunne naa udover <strong>de</strong> Gjennemsnitspriser, hvortil <strong>de</strong>n gjennem en Bække<br />
af Aar er bleven afhæn<strong>de</strong>t. Vor Traktat giver ikke Spanien et saavidt Ve<strong>de</strong>rlag,<br />
at <strong>de</strong>tte Land ikke med större For<strong>de</strong>l skul<strong>de</strong> kunne hente an<strong>de</strong>tstedsfra<br />
sin salte<strong>de</strong> Fisk — en Vare, <strong>de</strong>r i og for sig hörer til <strong>de</strong>m <strong>de</strong>r med Ti<strong>de</strong>n<br />
utvivls<strong>om</strong>t vil blive aflöst af andre mindre tarvelige NæriDgsmiddler, bl. A. billigt<br />
Kjöd.* Man bör <strong>de</strong>rfor ingenlun<strong>de</strong> hjemme indvugge sig i <strong>de</strong>n Forestilling,<br />
at vi saagodts<strong>om</strong> monopolisere <strong>de</strong>t spanske Klipfiskmarke<strong>de</strong>t eller at vi<br />
her indtage en saavidt d<strong>om</strong>ineren<strong>de</strong> Stilling at <strong>de</strong>nne ikke skul<strong>de</strong> kun<strong>de</strong> slaa<br />
över i sin Modsætning. Det er forövrigt ikke her Ste<strong>de</strong>t at indgaa paa en<br />
nærmere Udvikling af <strong>de</strong> mere eller mindre skjæbnesvangre Fölger for vore<br />
Exportprodukter i sin Helhed af en Traktatopsigelse. Konsulatet har her<strong>om</strong><br />
udtalt sig med mere Udförlighed i Skrivelse til Gesandtskabet i Madrid af 31<br />
Oktober f. Aar.<br />
Kvaliteten af <strong>de</strong>n norske Klipfisk af <strong>1889</strong> Åars Fiske, <strong>de</strong>r hidk<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t<br />
forlöbne Aar, var alt an<strong>de</strong>t end tilfredsstillen<strong>de</strong>. Större Partier, specielt Söndmöre-<br />
og Fin marks-Vare, k<strong>om</strong> herned i en saadan Forfatning, at <strong>de</strong>t ingenlun<strong>de</strong><br />
kun<strong>de</strong> forek<strong>om</strong>me overrasken<strong>de</strong>, at <strong>de</strong>n med <strong>de</strong>n udover Hösten indtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
fugtige Temperatur temmelig hurtig tog Mid til sig. Spiren hertil var<br />
i Virkelighe<strong>de</strong>n allere<strong>de</strong> nedlagt i Norge un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n höist utilstrækkelige Törring,<br />
s<strong>om</strong> blev disse Partier til<strong>de</strong>l. Paaoy niaa inan paa <strong>de</strong>t alvorligste fraraa<strong>de</strong><br />
at forcere Afskibningerne udover S<strong>om</strong>meren. Alene til Bilbao ank<strong>om</strong> i<br />
August Maaned tilsammen 10 norske Klipfisk-Ladninger. Den mindre livlige<br />
Efterspörgsel, s<strong>om</strong> altid hersker ved <strong>de</strong>nne Aarstid, nödvendiggjör nemlig en<br />
længere Lagring, <strong>de</strong>r medforer Bedærvelse af Fisken og <strong>de</strong>raf fölgen<strong>de</strong> tabgiven<strong>de</strong><br />
Salg. Det er at önske at <strong>de</strong>t af »Selskabet for <strong>de</strong> norske Fiskeriers<br />
* Konsulatet har i tidligere Indberetninger <strong>om</strong>talt <strong>de</strong>n til Spanien stedse stigen<strong>de</strong> Import<br />
af törsaltet Kjöd, <strong>de</strong>t s. k. »Tasajo» fra Cuba, Bnenos Avres og Montevi<strong>de</strong>o. I et ifjor<br />
Höst afholdt Mo<strong>de</strong> af Han<strong>de</strong>lskammeret i Montevi<strong>de</strong>o, holdt <strong>de</strong>n ved Republikken Urngnay<br />
akkreditere<strong>de</strong> spanske Minister et længere Foredrag, hfori han bl. A. drog tilfelts mod <strong>de</strong>n<br />
enorme Import af freramed, specielt norsk, Klipfisk til Spanien og indtrængen<strong>de</strong> anbefale<strong>de</strong><br />
forskjellige Foranstaltninger sigten<strong>de</strong> til at udvi<strong>de</strong> Trafikkeu raellem <strong>de</strong> gamle oversöiske spanske<br />
Kolonier og Mo<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>t. Ministeren paapege<strong>de</strong> bl. A. <strong>de</strong>n store Toldforskjel mellem<br />
Klipfisk (P:tas 23'50 og P:tas 18'7o) og saltet Kjöd, <strong>de</strong>r blöt toldbelægges med P:tns 2'80<br />
pr 100 Kg.
105<br />
Fremme» for in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Åars Storthing fremsatte Andragen<strong>de</strong> <strong>om</strong> Bevilgning<br />
til Anlæg af en praktisk-vi<strong>de</strong>nskabelig Forsögsstation i vore Fiskeriers Tjeneste<br />
maatte vin<strong>de</strong> Fremme. Programmet for <strong>de</strong>nnes Arbei<strong>de</strong> sees ogsaa at skulle<br />
<strong>om</strong>fatte <strong>de</strong>t kapitale Spörgsmaal <strong>om</strong> Mulighe<strong>de</strong>n af at forhindre Sopdannelsen.<br />
Vi har allere<strong>de</strong> hjemme paa <strong>de</strong>tte Felt en Literatur af flere af vore fremragen<strong>de</strong><br />
Baktereologer, hvis Erfaringer og praktiske Forsög bur<strong>de</strong> tages til<br />
Indtægt. D:r Alexan<strong>de</strong>r Edington i Edinburg, <strong>de</strong>r ogsaa har taget Klipfisksoppen<br />
un<strong>de</strong>r vi<strong>de</strong>nskabelig Behandling, giver efter nöiagtige Un<strong>de</strong>rsögelser fòlgen<strong>de</strong><br />
praktiske Vink: 1) Van<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> benyttes ved Klipfiskens Saltningsproeess,<br />
bor være saa rent s<strong>om</strong> muligt; 2) rent Salt bör bruges (at opvarme Saltet<br />
forringer ikke <strong>de</strong>ts Egenskaber); 3) Fisken bör efter Nedsaltningen torres<br />
hurtigst muligt; i) Boraxsyre bör anven<strong>de</strong>s ved Nedsaltningen, ikke mindre<br />
end 3 % i Forhold til Van<strong>de</strong>t.<br />
Omfånget af Bundtefisk-Forsen<strong>de</strong>lserne fra Norge direkt til Spaniens Indiand<br />
vil fremgaa af fölgen<strong>de</strong> Tabel:<br />
altsaa en Forögelse samraenlignet med 1888 af c:a '/, Million Kg., hvorved<br />
dog niaa tages i Betragtning <strong>de</strong>n fornnndske<strong>de</strong> Totalimport i sidstnævnte Aar.<br />
Det synes forövrigfc at <strong>de</strong>nne Forsen<strong>de</strong>lsesniaa<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r er <strong>de</strong>n brugelige for Shetlands<br />
og <strong>de</strong>n. franske Fisks Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, ogsaa hos os mere og mere adopteres.<br />
Af Rogn importere<strong>de</strong>s i <strong>1889</strong>:<br />
mod i 1888 tilsammen 3,176 Tön<strong>de</strong>r.<br />
Sardinfisket paa <strong>de</strong>n cantabriske Kyst udfaldt i <strong>de</strong>t forlöbne Aar sær<strong>de</strong>les<br />
heldigt. Sardinen synes i alt större Grad at trække nedover mod <strong>de</strong>n sydvestfranske<br />
og nordspanske Kyst.<br />
Til Bilbao importere<strong>de</strong>s i <strong>1889</strong> 142 Tdr Trän.<br />
Da Henven<strong>de</strong>lser jevnlig sker til Konsulatet med Anmodning <strong>om</strong> Opgave<br />
över do fornemste Klipfisk-Importörer og Forhandlere i Nordspanien, hidsættes<br />
en Fortegnelse for Bilbaos, Santan<strong>de</strong>rs. Corunas og Vigos Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Da<br />
Valladolid er et af vore större Indiands-Marke<strong>de</strong>r, tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>t være af Interesse<br />
ogsaa fra <strong>de</strong>tte Sted at erholdo en Opgave, hvorfor en saadan hidsættes. Denne<br />
gjör i<strong>de</strong>thele ikke Fordring paa Fuldslændigbed lige saalidt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rved konstateres<br />
noget <strong>om</strong> vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Firmaers Soliditet eller Anseelse. Fortegnelsen<br />
er kronologisk:<br />
Basterra & Hijos<br />
Pedro Basterra y C:ia<br />
Bilbao -j Hijos <strong>de</strong> Grurtubay a C:ia \ Engrossister<br />
Hilario Lund y Clausen<br />
Hijos <strong>de</strong> Gerardo Mowinckel
Bilbao<br />
Santan<strong>de</strong>r<br />
Coruna<br />
Vigo<br />
Valladolid<br />
106<br />
Miguel Azaola<br />
Estéban Eguia<br />
Laureano Saloedo<br />
Rica Hermanos<br />
Rafino Vi<strong>de</strong>a<br />
Detailister<br />
Z. M. Crespo y C:ia<br />
Fe<strong>de</strong>rico G<strong>om</strong>ez<br />
Vincente Gonzales<br />
Hijos do Gurtubay y C:ia<br />
Matias Mowinckel<br />
S. Regatillo y C:ia<br />
M. R. Rodrigo<br />
E. Tonning<br />
Ramön Toreida<br />
J. M. Dalman<br />
J. Perez Lopez<br />
Maristany Hermanos<br />
Pena y C:ia<br />
M. Barcena y Franco<br />
Emilio Fahregas<br />
Pedro Molfna<br />
José R. Prat<br />
Lorenzo Semprun<br />
Juan Tapias<br />
Alonso Hermanos<br />
Antonio Candles y C:ia<br />
Mateo Hermanos<br />
Norberto Luengo y C:ia<br />
. Rodriguez y Mantes<br />
Sprit. Konsulatet har ved særskildt Skrivelse afgivet Indberetning <strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
formentlige Fölger for vor Export af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 21 Juni <strong>1889</strong> vedtagne nye<br />
spanske Spritskattelov. Ved samme nedsattes <strong>de</strong>n ved <strong>de</strong>n skjæbnesvangre Lov<br />
af 26 Juni 1888 paalagte specielle Konsumtionsafgift til Staten fra P:tas 75<br />
til P:tas 25 pr Hktl. 60 % Alkoholgehalt. Stö<strong>de</strong>t blev <strong>de</strong>rved givet til Gjenoptagelse<br />
af <strong>de</strong>n saagodts<strong>om</strong> paralysere<strong>de</strong> Import af u<strong>de</strong>nlandsk Sprit. Samtidig<br />
<strong>de</strong>rmed tiltog <strong>de</strong>n spanske Vinexport ti! Frankrig, i<strong>de</strong>t store Opkjöb af <strong>de</strong>n nye<br />
Vin gjor<strong>de</strong>s for fransk Regning i Rioja og Aragon-Distriktet udover Hösten.<br />
Hvorvidt Ophævelsen af Differential-Afgifterne i Samfærdselen mellem Italien<br />
og Frankrig vil lægge en Dæmper paa <strong>de</strong>n spanske Vin-Export er <strong>de</strong>t endnu<br />
fortidligt at dömme. Overhove<strong>de</strong>t er <strong>de</strong>t vistnok med spændt Forventning <strong>de</strong><br />
spanske Vinhandlere imö<strong>de</strong>se Udfal<strong>de</strong>t af Overlægningerne in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t franske<br />
Deputérkammers Traktatk<strong>om</strong>ité.<br />
Til Bilbao importere<strong>de</strong>s i 2:<strong>de</strong>t Halvaar <strong>1889</strong> 1,159,646 Kg. tydsk og<br />
14,895 Kg. svensk Sprit.<br />
Herværen<strong>de</strong> Markedspriser ere förti<strong>de</strong>n f. o. b. Bilbao P:tas 36 for superior<br />
og P:tas 38 a 39 for extrafine.
107<br />
Öl. Importen af norsk Öl til Bilbao udgjor<strong>de</strong>:<br />
Det ifjor importere<strong>de</strong> Kvantum indförtes i sin Helhed fra Kristiania. Med<br />
Skib direkte fra Norge hidförtes 26 Kasser eller 555 Liter, Resten k<strong>om</strong> i<br />
Transit via Antwerpen og Hamburg. Sammenlignet med 1888 viser Importen<br />
en Forögelse af 1,376 Liter.<br />
Det norske Öl synes med Held at udhol<strong>de</strong> Konkurrencen med <strong>de</strong>t tydske<br />
og holländske Fabrikat.<br />
Af norsk Arracpunsch importera<strong>de</strong>s til Bilbao via Antwerpen 12 Kasser<br />
eller 100 Liter mod 75 Liter i 1888.<br />
Trcemasse. Med direkte Skib importera<strong>de</strong>s til Pasages:<br />
Större Partier svensk og norsk Træmasse transitera<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> sædvanlig via<br />
Antwerpen og Hamburg. I og <strong>om</strong>kring Tolosa koncentrerar sig Papirfabrikkationen.<br />
En större Papirfabrik er i <strong>de</strong> sidste Aar sat i Virks<strong>om</strong>hed i Landsbyen<br />
Zalla pr Balmaseda (Provindsen Vizcaya). S<strong>om</strong> Agent for Salg af Træmasse<br />
kan Konsulatet nævne Firmaet Petrirena Hermanos y Ybassa i San Sebastian.<br />
Import og Export. Ifölge Opgave fra herværen<strong>de</strong> Toldkammer udgjor<strong>de</strong><br />
Bilbaos Toldintra<strong>de</strong>r Aar <strong>1889</strong> i<strong>de</strong>thele P:tas 10,564,000, hvoraf fal<strong>de</strong>r paa<br />
toldpligtige Varer P:tas 9,194,000 og s<strong>om</strong> Skibsafgifter P:tas 1,370,000. Hvilket<br />
Opsving Han<strong>de</strong>len og Skibsfarten paa <strong>de</strong>nne Havn har taget kan man slutte<br />
<strong>de</strong>raf at Aar 1876 belöb nævnte Indtægter sig til henholdsvis P:tas 3,785,000<br />
og P:tas 388,000 eller tilsammen P:tas 4,173,000; en Forögelse paa blöt 13<br />
Aar af över <strong>de</strong>t dobbelte.<br />
Malm-Exporten, <strong>de</strong>r Aar 1876 blöt belöb sig til 432,000 Ton, udgjor<strong>de</strong><br />
ifjor tilsammen 3,902,000 Ton, altsaa næsten 4 Millioner Ton, hvoraf til u<strong>de</strong>nlandske<br />
Havne 3,856,000. Hertil k<strong>om</strong> Exporten fra fölgen<strong>de</strong> nærliggen<strong>de</strong><br />
Havne: Dicido (D. Iron ore O.ia) 216,000 Ton, Saltacaballo (C<strong>om</strong>p-.a Minera <strong>de</strong><br />
Letares) 157,000 Ton og Povena 42,000 Ton — i<strong>de</strong>thele altsaa 4,317,000<br />
Ton Raamalm. Fra Jernværkerne i Flo<strong>de</strong>n Nervion exportere<strong>de</strong>s Aar <strong>1889</strong><br />
i<strong>de</strong>thele 120,000 Ton Rujern specielt til Italien.<br />
Det var kun at vente at <strong>de</strong>nne forcera<strong>de</strong> Brydning og Export sluttelig<br />
maatte le<strong>de</strong> til en Knaphed i Tilgang, <strong>de</strong>r begyn<strong>de</strong>r at blive alvorlig fölelig,<br />
specielt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> opadgaaen<strong>de</strong> Konjunkturer i Jern- og Staalindustrien. I <strong>de</strong>n<br />
Historik över Vizcayas Jernindustri, s<strong>om</strong> gaves i Konsulatets Aarsberctning for<br />
1887, <strong>om</strong>taltes bl. A. at saavel Krupp s<strong>om</strong> Cockerill un<strong>de</strong>r Föleisen af en mulig<br />
Aftagen af Produktionen hav<strong>de</strong> fixeret et vist Leverance-Kvantum pr Aar<br />
for i <strong>de</strong>n nærmeste Fremtid at være sikker paa disponibel Malm for sin Tilvirkning.<br />
Til Westphalen og Belgien gaar imidlertid blöt c:a 30 % af Bilbaos<br />
samle<strong>de</strong> Export, me<strong>de</strong>ns England og Skotland konsumerar <strong>de</strong> resteran<strong>de</strong> 70<br />
%. Bessemer- og Siemens-Martins-Meto<strong>de</strong>rne kræve Malm af prima Sort, men<br />
<strong>de</strong>tte synes nu herne<strong>de</strong> at blive alt vanskeligere at erhol<strong>de</strong>. Vena dulec er
108<br />
forlængst forsvun<strong>de</strong>n; <strong>de</strong>n rö<strong>de</strong> Hematit, Campanil, er i Hæn<strong>de</strong>rne paa nogle<br />
faa Grubeeiere og af prima Rubio ere allere<strong>de</strong> Kontrakter afslutte<strong>de</strong> »en boca<br />
mina», d. v. s. for Leverancer ved selve Gruben, for hele <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aar<br />
til bety<strong>de</strong>ligt forhöie<strong>de</strong> Priser mod ifjor. For Campanil forlaDges og betales nu<br />
lige op til 12 Sh. pr Ton, en Pris, s<strong>om</strong> ikke har været kjendt si<strong>de</strong>n Aar<br />
1873 eller umid<strong>de</strong>lbart for <strong>de</strong>n sidste Karlistkrig. I 1887 og 1888 stod<br />
Campanil ikke höiere end fra 6 Sh. 10 D. til 7 Sh. 3 D. à 7 Sh. 6 D.<br />
Bubio sælges for Ti<strong>de</strong>n til 8 Sh. 6 D. à 9 Sh. mod 6 Sh. 6 D. à 6 Sh. 9 D.<br />
ved samme Tidpunkt f. Aar. Med <strong>de</strong> stigen<strong>de</strong> Mineral-Fragter til England er<br />
<strong>de</strong>t ingenlun<strong>de</strong> paafal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> at Bilbao-Malm, <strong>de</strong>r Aar 1886 kun<strong>de</strong> leveres i Syd-<br />
Wales Kulliavn for 10 Sh. 6 D., for Ti<strong>de</strong>n noteras til 19 Sh. à £ 1 pr Ton<br />
ex Ship Swansea & Newport. Hvis <strong>de</strong>t forhol<strong>de</strong>r sig saa at Gellivara-Malmen<br />
kan leveres f. o. b. Luleå til 5 Sh. 6 D., synes et sær<strong>de</strong>les for<strong>de</strong>lagtigt Felt<br />
aabnet for <strong>de</strong>n svenske Malm til Afsætning i engelsk og skotsk Ostkystkavn.<br />
Vistnok ere nye Maluifelt i <strong>de</strong>n sidste Tid aabne<strong>de</strong> paa forskjellige Ste<strong>de</strong>r i<br />
Sydspanien saavels<strong>om</strong> i Algier og paa Oen Elba, men disse autages langtfra at<br />
kunne tilfredsstille Behovet. For Algiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> berettes saale<strong>de</strong>s, at<br />
hele Produktionen Aar 1890 ved Benisaf allere<strong>de</strong> er bortkontraheret for engelsk<br />
Behov.<br />
De övrige Exportprodukter er af li<strong>de</strong>n BetydniDg. Hve<strong>de</strong>-TJdförselen fra<br />
Castilien via Bilbao, <strong>de</strong>r i 60- og 70-Aarene var ganske bety<strong>de</strong>lig, er nu med<br />
<strong>de</strong>n amerikanske Konkurreuce al<strong>de</strong>les ophört. Til England, Frankrig og andre<br />
Lan<strong>de</strong> exportere<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> »C:ia Vinicola <strong>de</strong>l Norte <strong>de</strong> Espanas<br />
mindre Partier Riojavin. En Exportartikel, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> sidste Aar har taget sig<br />
op, er uvasket Uld og Fjaar. Exporten heraf, <strong>de</strong>r begyndte i 1887 med et<br />
Kvantum af 203,000 Kilo, udgjor<strong>de</strong> i 1888 719,000 Kg. og steg i <strong>1889</strong> til<br />
1,600,000 Kg. eller e:a 23,000 Sække. Heraf udlortes til norske Havne med<br />
direkte Skibe henholdsvis 2,830, 8,695 og 8,255 Kg.<br />
Havnen. Bilbaos Havn besögtes Aar <strong>1889</strong> af fölgen<strong>de</strong> Antal Fartöier:<br />
4,162 Skibe (3,558 Ramp- og 604 Seilskibe) dr. 2,296,933 Ton, med en Besætning<br />
af 62,380 Mand, mod Aar 1888: 4,068 Skibe dr. 2,151,803 Ton, med<br />
en Besætning af 59,253 Mand. Altsaa i<strong>de</strong>tbele en Forögebe i <strong>1889</strong> af 94<br />
Skibe og en Drægtighed af 145,130 Ton.<br />
For at vise <strong>de</strong>n enorme Udvikling Skibsfarten paa <strong>de</strong>nne Havn i <strong>de</strong> sidste<br />
Aarstier har taget kan aufüres, at f. Ex. Aar 1860 besögtes Bilbao af blöt<br />
512 Skibe til en Drægtighed af 47,570 Ton.<br />
S<strong>om</strong> Afslutning paa <strong>de</strong> indre Havnearbei<strong>de</strong>r er i <strong>de</strong>t forlöbne Aar af Bilbaos<br />
Havnek<strong>om</strong>inission fuldfört Kaiarbei<strong>de</strong>rne paa Flo<strong>de</strong>ns venstre Bred ved<br />
Uribitarte i Byens umid<strong>de</strong>lbare Nærhed. Iste<strong>de</strong>tfor <strong>de</strong> tidligere benytte<strong>de</strong> 4<br />
Træbrygger af hver 26 Meters Læng<strong>de</strong> har man udfyldt Distancerne mellem<br />
samme saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>r nu haves eu ligelöben<strong>de</strong> samlet Kailæng<strong>de</strong> paa <strong>de</strong>tte<br />
Sted af i<strong>de</strong>thele 400 Meters Læng<strong>de</strong>. Da ved Uribitarte Udlosningen af Trælast-<br />
og Klipfisk Ladninger foretages, er <strong>de</strong>nne KaiUdvi<strong>de</strong>lse til stor Lettelse og<br />
Besparelse af Tid for vore Skibe.<br />
Kontratisterne for Udförselen af <strong>de</strong>t i forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong><br />
storarte<strong>de</strong> ydre Havneanlæg har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar været fuldt beskjæftiget med<br />
Forarbei<strong>de</strong>rne til samme. Arbci<strong>de</strong>t med Konstruktionen af selve Grun<strong>de</strong>n for<br />
Afllægget af <strong>de</strong>n ene af <strong>de</strong> store Moloer paabegyndtes sidstle<strong>de</strong>n S<strong>om</strong>mer og har<br />
været fortsat udover Hösten, saalænge Veiret og Strömforhol<strong>de</strong>ne tillod <strong>de</strong>t.<br />
Vanskelighe<strong>de</strong>rne for mere dybgaaen<strong>de</strong> laste<strong>de</strong> Fartöi at passere Baren har i<br />
<strong>de</strong>n senere Tid vist sig större end tidligere. Sagkyndige paastaa at Grun<strong>de</strong>n<br />
hertil foru<strong>de</strong>n i Efterdönningerne fra et i Vinter mere end aldmin<strong>de</strong>ligt oprört
109<br />
Hav tur<strong>de</strong> være at söge i Resterne af en<strong>de</strong>l paa <strong>de</strong>n nordöstre Banke tidligere<br />
stran<strong>de</strong><strong>de</strong> Fartöier (hvoriblandt 2 i Bilbao hjemmehören<strong>de</strong> Bugserbaa<strong>de</strong>), <strong>de</strong>r<br />
har sat Flodsan<strong>de</strong>t i större Cirkulærbevægelse og <strong>de</strong>rved indanevret y<strong>de</strong>rligere<br />
selve <strong>de</strong>n navigable Kanal, s<strong>om</strong> forer ind til Indlöbet ved Portugalete. For<br />
Störste<strong>de</strong>len af <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Fartöier har <strong>de</strong>tte imidlertid ikke væsentlig<br />
Betydning, da <strong>de</strong> i Almin<strong>de</strong>lighed ikke <strong>de</strong>ltage i <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige Kulimport og<br />
Mineralexport paa Ste<strong>de</strong>t, hvilken for Störste<strong>de</strong>len foregaar un<strong>de</strong>r engelsk og<br />
spansk Flag med Dampskibe af stor Lasteevne og meget Dybgaaen<strong>de</strong>. Fra<br />
Havnek<strong>om</strong>issionens Si<strong>de</strong> gjöres imidlertid frem<strong>de</strong>les Alt for saavidt muligt at<br />
forbedre Strömforhol<strong>de</strong>ne og lette Indseilitigen.<br />
I Aarets Löb er udk<strong>om</strong>met saavel et nyt Havne- s<strong>om</strong> Lodsniugs-Reglement<br />
for Bilbao. Et Uddrag af samme hidsættes til Veiledning for vore Skibsförere<br />
og andre Interessere<strong>de</strong>.<br />
I. Havnereglement.<br />
Art. 1. Skibenes Ind- og Udseilen över Baren dirigeres af Overlodsen<br />
(El Piloto mayor) fra <strong>de</strong>t i Portugalete placcre<strong>de</strong> Taarn ved Hjælp af Signalflag,<br />
et rödt for Indgaaen<strong>de</strong> og et hvidt for Udgaaen<strong>de</strong>.<br />
Art. 4. Skibe, <strong>de</strong>r skal förla<strong>de</strong> Havnen, kan iværksette <strong>de</strong>tte fra höist<br />
2 Timer för Höivan<strong>de</strong>; Skibe for Indgaaen<strong>de</strong> fra Höivan<strong>de</strong> indtil 2 Timer<br />
<strong>de</strong>refter.<br />
Art. 5. Overlodsen fastsætter for hver Dag Maximum af Dybgaaen<strong>de</strong> for<br />
Skibenes Ind- og Udgaaen<strong>de</strong>, alt efter Vandstan<strong>de</strong>n paa Baren.<br />
Art. 8. Skibe med Bestemmelse for Bilbaos Havn skal tage Or<strong>de</strong>nsnummer<br />
paa Semaforen etableret ved Punta Galea, i hvilken Hensigt Skibet, saasnart<br />
Semaforen er isigte, skal heise Nationalflag og sit internationale Kjendingssignal.<br />
Art. 9. Laste<strong>de</strong> Skibe har fortriusret for <strong>de</strong> i Ballast k<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Ligesaa<br />
Seilskibe, alt efter Tilstan<strong>de</strong>n paa Baren.<br />
Art. 10. Forsög paa at bry<strong>de</strong> Or<strong>de</strong>nsrækken, u<strong>de</strong>n speciel Tilla<strong>de</strong>lse af<br />
Overlodsen, medförer for vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Skib ikke alene Strafansvar, men ogsaa<br />
Erstatning for <strong>de</strong>n et an<strong>de</strong>t Skib <strong>de</strong>rved forvoldte Ska<strong>de</strong>.<br />
Art. 12. Ste<strong>de</strong>t for Fortöiningen bestemmes af vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Sektions-<br />
Adjudant. I Tilfæl<strong>de</strong> af at Kaiplads for Öieblikket mangler, fortöies midlertidig<br />
i Böie i Flo<strong>de</strong>n eller Bugten ved Axpe.<br />
Art. 15. Tilla<strong>de</strong>lse til Afseiling gives kun mod Forevisning af Toldudklareringscertifikat<br />
for Marinek<strong>om</strong>andanten eller vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Adjudant. For at<br />
erhol<strong>de</strong> Sundhedspas skal af u<strong>de</strong>nlandske Skibe paa Marinek<strong>om</strong>andantens Kontor<br />
forevises Udklareringscertificat fra vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Konsul.<br />
Art. 17. Til Veiledning for <strong>de</strong> <strong>om</strong> Natten k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> og afgaaen<strong>de</strong> Fartöier<br />
placeres en röd l /t Minuts Blinklanterne paa Toppen af Taarnet i Portugalete<br />
med Lys i östlig Retning. Skibets <strong>om</strong>bordværen<strong>de</strong> Lods skal give<br />
tven<strong>de</strong> Signalstöd med Damppiben s<strong>om</strong> Tegn paa at Lyset er forstaaet. Saafremt<br />
<strong>de</strong>tte Tegn ikke höres, vil Lanternens Blinken gjentage sig indtil Skibet<br />
giver <strong>de</strong>t ovenfor nævnte Tegn. Derefter vil Lanternen blive fæstet og Skibet<br />
kan begyn<strong>de</strong> at gaa fremover. For at bestemme Styreretningen mod N.O. eller<br />
S.O. placeres en Lygte med naturligt hvidt Lys paa <strong>de</strong>n ene eller an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong><br />
af <strong>de</strong>n rö<strong>de</strong> Lanterne.<br />
Art. 19. Naar Baren paa Grund af Veiret ikke er passabel og Skibes<br />
Ind- og Udgang maa nægtes, vil <strong>de</strong>n rö<strong>de</strong> Blinklanterne blive stillet med Lyset<br />
mod <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> eller udgaaen<strong>de</strong> Skibe 4 eller 5 Minutter, hvorefter<br />
<strong>de</strong>n borttages.
110<br />
Art. 20. 2 Timer för og 2 Timer efter HöivaD<strong>de</strong> vil Flo<strong>de</strong>n blive oplyst<br />
med elektrisk Lys fra Desierto til <strong>de</strong>n nye Kais En<strong>de</strong>punkt ved Portugalete,<br />
en Læng<strong>de</strong> af 3 1 /, Kil<strong>om</strong>eter.<br />
Art. 22. Skibe, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>me <strong>om</strong> Natten, har at ankre i Flo<strong>de</strong>ns 4:<strong>de</strong><br />
Sektion.<br />
Art. 23. Hverken Dag eller Nat maa <strong>de</strong>n höieste tilladte Fart overstige<br />
3 Mil pr Time. Naar 2 Skibe mo<strong>de</strong>s, vil <strong>de</strong> begge have at lægge Röret<br />
Bagbord.<br />
Art. 24. Bugsérbaadtjenesten er ikke obligatorisk. Kun i Tilfæl<strong>de</strong> af<br />
Haverier, enten paa Baren eller i Flo<strong>de</strong>n, beordrer Marinek<strong>om</strong>andanten eller<br />
hans Delegere<strong>de</strong> Assistanee af Bugserbaad for vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Interessere<strong>de</strong>s Regning<br />
og erlægges Betalingen efter for saa Tilfæl<strong>de</strong> fastsat Tarif.<br />
Art. 28—31 giver nærmere Regler for Anven<strong>de</strong>lse af Kystlodsen og Havnelodserne<br />
for <strong>de</strong> 4 Sektioner, hvori Flo<strong>de</strong>n »Nervion» er <strong>de</strong>lt.<br />
Art. 32. Skibe, s<strong>om</strong> haler til eller stikker ud fra Kaierne eller foretager<br />
en hvilkens<strong>om</strong>helst Bevægelse i Flo<strong>de</strong>n u<strong>de</strong>n at være i Besid<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong>n nòdvendige<br />
Tilla<strong>de</strong>lse eller u<strong>de</strong>n at niedhave Lods fra vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Sektion, vil<br />
ifölge Kgl. Res. af 21 Februar 1867 blive mulkteret med <strong>de</strong>t dobbelte af hvad<br />
<strong>de</strong>r efter Tarilen bliver at erlægge for <strong>de</strong>n foretagne Handling, hvilken Mulkt<br />
vil blive ilagt af Marinek<strong>om</strong>andanten. Desu<strong>de</strong>n gjöres Skibet ansvarligt for<br />
muligens forvoldt Ska<strong>de</strong> paa Havnearbei<strong>de</strong>rne eller andre Skibe.<br />
Art. 37. Hvis <strong>de</strong>t paa Grund af stærk Vind eller Ström ansees nödvendigt<br />
at Skibene forstærker sine Fortöininger, vil et blaat Flag blive heiset paa<br />
<strong>de</strong> respektive Havneadjutanters Kontorer.<br />
Art. 43. For hver Lösning eller Lastning af Ballast, hvortil Tilla<strong>de</strong>lse<br />
maa ansöges hos Marinek<strong>om</strong>andanten, betales Pttas 2'50 til Havnepolitiet for<br />
Vagthold.<br />
Art. 45. Alle i Flo<strong>de</strong>n fortöie<strong>de</strong> Fartöier skal <strong>om</strong> Natten fra Skumringsti<strong>de</strong>n<br />
til Daglysningen udhænge paa Fokkemasten eller an<strong>de</strong>n bekvem Pläds<br />
forud en Lanterne med rundt naturligt Lys 6 Meter över Dæk og med mindst<br />
en Mils Synsvid<strong>de</strong>. En lignen<strong>de</strong> Lanterne bliver at udhæDge 1 à 2 Meter över<br />
Agteren<strong>de</strong>n.<br />
Art. 46—60 giver Regler <strong>om</strong> Anven<strong>de</strong>lse af Lægtere samt Pasagerbefordringen<br />
paa Flo<strong>de</strong>n.<br />
Art. 62. Det er forbudt at udkaste Aske, Ballastrester eller Affald i<br />
Flo<strong>de</strong>n. Alle saadanne Säger bliver at bringe frabor<strong>de</strong> og henlægge paa <strong>de</strong> <strong>de</strong>rtil<br />
bestemte Ste<strong>de</strong>r.<br />
Art. 65. For Overtræ<strong>de</strong>lse af ovenstaaen<strong>de</strong> Regler har <strong>de</strong>n Ska<strong>de</strong>gjören<strong>de</strong>,<br />
feru<strong>de</strong>n at udre<strong>de</strong> Erstatning, at erlægge <strong>de</strong>n Mulkt, <strong>de</strong>r af Marinek<strong>om</strong>andanten<br />
fastsættes.<br />
II. Lodsreglement.<br />
Art. 1. Alle saavel Kyst- s<strong>om</strong> Flodlodsning vedrören<strong>de</strong> Säger sortere direkte<br />
un<strong>de</strong>r Marinek<strong>om</strong>andanten.<br />
Art. 2. For at veile<strong>de</strong> Skibene över Baren er beskikket tven<strong>de</strong> Overlodse.<br />
Den ældste af disse er Lodsernes nmid<strong>de</strong>lbare Chef.<br />
Art. 5. Lodserne kunne benytte til Tjenesten enten Steamlaunches eller<br />
större Baa<strong>de</strong>. Disse skulle gaa ud for at mo<strong>de</strong> Fartöierne mindst saa långt,<br />
at <strong>de</strong> ligge u<strong>de</strong>nfor en Linie, <strong>de</strong>r tænkes trukket fra Castro Urdiales til Cap<br />
Villano.<br />
Art. 8. Foru<strong>de</strong>n Indseilingslodserne er <strong>de</strong>r for Tjeneste i Flo<strong>de</strong>ns l:ste,<br />
2:<strong>de</strong> og 3:die Sektion Lokal- og Fortöiningslodse. Disse skulle lodse Skibene<br />
i selve Flo<strong>de</strong>n og være tilste<strong>de</strong> ved Fortöining og Loskastning.
111<br />
Art. 9. Lokallodserne skulle ved Indseiling i Flo<strong>de</strong>ns 4:<strong>de</strong> Sektion ved<br />
Portugalete överla<strong>de</strong> Besten af Lodsningen til Kystlodserne.<br />
Art. 13. Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Skibsförere, Re<strong>de</strong>re eller Konsignatærer have, i<br />
Tilfæl<strong>de</strong> af Forsömmelse af et eller an<strong>de</strong>t i Tjenesten fra Lokallodsernes Si<strong>de</strong>,<br />
at indgive Klage til vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Sektions Adjudant, s<strong>om</strong> enten selv irettesætter<br />
Lodserne eller anmel<strong>de</strong>r Sägen for Marinek<strong>om</strong>andanten.<br />
Art. 16. Bnhver Lods er forpligtet til at y<strong>de</strong> Tjeneste, naars<strong>om</strong>helst<br />
saadan forlanges af Skibenc, og skal, selv <strong>om</strong> ikke Lodssignal heises, i Tjenestens<br />
Medför nærme sig indlöben<strong>de</strong> Fartöi.<br />
Art. 17. I Tilfæl<strong>de</strong> af Skibsförernes Vægring ved at modtage <strong>de</strong>n förste<br />
sig mel<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Lods, skal dobbelte Lodspeiige erlægges.<br />
Art. 18. Indseilingslodserne skulle altid have med sig en legaliseret Kopi<br />
af sin Bestalling s<strong>om</strong> Kyst-, Bar- eller Havnelodse. Dette Dokument har<br />
Lodsen at forevise Skibsförerne ved Ombordk<strong>om</strong>sten. Ligele<strong>de</strong>s har <strong>de</strong> at<br />
overlevero Kapteinerne paa Fartöier, <strong>de</strong>r förste Gäng ank<strong>om</strong>mer til Bilbao, et<br />
Exemplar af Havnereglementet og et lignen<strong>de</strong> af nærværen<strong>de</strong> Lodsreglemeut,<br />
forat vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Skibsförere kan gjöre sig bekjendte <strong>de</strong>rmed. Lodserne skulle<br />
<strong>de</strong>su<strong>de</strong>n mundtligen afgive <strong>de</strong> til Forstaaelsen af Reglemcnterne nödvendige Forklaringer,<br />
især<strong>de</strong>leshed med Hensyu til Paabud <strong>om</strong> ved Observeringen af<br />
Semaforen paa Punta Galea at beise Nationalflag og internationale Kjendingssignal<br />
for <strong>de</strong>rved at kunne faa <strong>de</strong>t Or<strong>de</strong>nsnummer, s<strong>om</strong> gives <strong>de</strong>m fra Semaforen<br />
for Indseiling över Baren. Dette Nummer bliver, naar <strong>de</strong>t er forstaaet, at<br />
heise paa en af Skibets Mastetoppe. U<strong>de</strong>n <strong>de</strong>tte Or<strong>de</strong>nsnummer vil Skibet<br />
blive nægtet Indseiling.<br />
Art. 19. Hvis Föreren paa et Skib, s<strong>om</strong> har Lods <strong>om</strong>bord, undla<strong>de</strong>r at<br />
opfyl<strong>de</strong> et hvilkets<strong>om</strong>helst Paabud, <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>s foreskrevet i <strong>de</strong> af Lodsen Föreren<br />
overlevere<strong>de</strong> og nærmere forklare<strong>de</strong> Reglementer, skal Lodsen strax nedlægge<br />
Protest og ved Ank<strong>om</strong>sten til Land rapportere <strong>de</strong>t skete til Overlodsen, s<strong>om</strong><br />
paa sin Si<strong>de</strong> iudgiver <strong>de</strong>n nödvendige Rapport til Huvneauthoriteterne. Disse<br />
kunne <strong>de</strong>refter, hvad enten Kapteineus Overtræ<strong>de</strong>lse af Reglementet angaar, Or<strong>de</strong>nsnummeret<br />
for Overseilen över Baren eller et hvilkets<strong>om</strong>helst an<strong>de</strong>t Paabud, alt<br />
efter Sägens Prov, ilægge Kapteinen en Mulkt. Mulktens Störrelse vil staa i<br />
Forhold til <strong>de</strong>n ske<strong>de</strong> Overtræ<strong>de</strong>lse; er nogen Ska<strong>de</strong> <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r foranlediget, vil<br />
Kapteinen gjöres ansvarlig for samme.<br />
Art. 21. I Portugalete er opretlet et Bureau, <strong>de</strong>r bestyres af Bilbaos<br />
Kystlodse og staar un<strong>de</strong>r Overlodsens Tilsyn. Til <strong>de</strong>tte Bureau skal Skibsförerne<br />
eller vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Konsignatærer heuven<strong>de</strong> sig for at bestillc Lodser<br />
og for at erhol<strong>de</strong> andre Oplysninger, <strong>de</strong> maatte önske. Bureauet skal ogsaa<br />
være et Mellemled mellem Skibsförerne og vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Konsignatærer.<br />
Art. 22. Hver Lods skal være i Besid<strong>de</strong>lse af en Talonbog med Text<br />
paa Spansk, Fransk og Engelsk, forat Skibsförerne kan udfyl<strong>de</strong> og un<strong>de</strong>rtegne<br />
samme s<strong>om</strong> bevis for udfört Lodsning. Hvis en Skibsförer skul<strong>de</strong> nægte at<br />
udfyl<strong>de</strong> og un<strong>de</strong>rtegne Talonen, skal Lodsen ved Ilandk<strong>om</strong>sten un<strong>de</strong>rrette Overlodsen<br />
<strong>de</strong>r<strong>om</strong>, for at <strong>de</strong>nne kan dömme i Sägen. Hvis <strong>de</strong>r af Un<strong>de</strong>rsögelsen<br />
resulterer, at Lodsen rigtig har betjent Fartöiet og fortjent sit Tilk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>,<br />
udfyl<strong>de</strong>r Overlodsen Talonen og authoriserer Betalingen.<br />
Art. 24. Enhver Lods, s<strong>om</strong> assisterer et Fartöi ved Indseilingen, har<br />
Fortrinsret til Udlodsning, saafremt ikke nogen begrun<strong>de</strong>t Klage över Lodsningen<br />
ved Ank<strong>om</strong>sten or indgivet af Skibsföreren. Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Lods er berettiget<br />
til at overdrage Udlodsningen til an<strong>de</strong>n Indseilingslods. I Tilfæl<strong>de</strong> af<br />
Overdragelse skal Skibsförerens Iudvilgelse iadhentes, i modsat Fald skal <strong>de</strong>t<br />
indberettes til Overlodsen, s<strong>om</strong> da har at beskikke en an<strong>de</strong>n Stedfortræ<strong>de</strong>r.
112<br />
Den Lods, s<strong>om</strong> præsenterer sig <strong>om</strong>bord s<strong>om</strong> Stcdfortræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> ved Udloda<br />
ningen, skal medhave et Papir, in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Substituentens og Substitutens<br />
Navne, legaliseret af Overlodsen, hvilket Papir skal overgives til Skibsföreren.<br />
Art. 26. Hvis en Skibsförer ikke sen<strong>de</strong>r Bud i rette Tid for at erhol<strong>de</strong><br />
Udseilingslods og paa Grund af beleiligt Höivan<strong>de</strong> eller an<strong>de</strong>n Grund benytter<br />
en Lokallods til Lodsningen til Portugalete og <strong>de</strong>r optager Udseilingslodsen, skal<br />
han betale <strong>de</strong>nne s<strong>om</strong> oin han hav<strong>de</strong> lodset Skibet fra Afseilingspladseu<br />
foru<strong>de</strong>n at betale Lokallodsen hans Tilk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> for <strong>de</strong>n Strækning, han har<br />
lodset.<br />
Art. 27. I alle Tilfæl<strong>de</strong> af Grundstödning eller an<strong>de</strong>n Ska<strong>de</strong> i Flo<strong>de</strong>n,<br />
foranlediget ved at Skibet ikke har fulgt Lodsens Porskrifter, bliver Skibet<br />
alene ansvarlig; ligesaa ved Tab af Höivan<strong>de</strong>. Skibsföreren maa <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n betale<br />
Lodsen efter Tarifen, hvilket ogsaa vil blive Tilfæl<strong>de</strong> naar Kapteinen, <strong>om</strong>endskjönt<br />
Lodsen paa Grund af Skibets Dybgaaen<strong>de</strong> eller an<strong>de</strong>n Aarsag fraraa<strong>de</strong>r<br />
Skibets Afseiling, alligevel paastaar at ville afgaa.<br />
Art. 28. I Tilfæl<strong>de</strong> af at et Skib ved Lodsens aabenbare Forsömmelighed<br />
ikke k<strong>om</strong>iner ud ved <strong>de</strong>n besteinte Höivandstid eller li<strong>de</strong>r nogens<strong>om</strong>helst Ska<strong>de</strong><br />
ved <strong>de</strong>nnes Feil, skal Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> öieblikkelig suspen<strong>de</strong>res fra Tjenesten og<br />
Skibet er ikke pligtig nogens<strong>om</strong>helst Lodsbetaling. Der skal <strong>de</strong>refter skri<strong>de</strong>s<br />
til nöiagtig Un<strong>de</strong>rsögelse af Lodsens Forhold.<br />
Art. 30. Ethvert Skib, s<strong>om</strong> forsöger at seile ind eller förla<strong>de</strong> Havnen,<br />
saasnart <strong>de</strong>nne ikke er navigabel, udsætter sig for totalt Förlis samt for i længere<br />
Fremtid at gjöre Passagen ind og ud utilgjængelig. Skibet paalægges i saa<br />
Tilfæl<strong>de</strong> indtil hòieste Mulktbelòb, nemlig P:tas 2,500, saafremt <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>mer<br />
uskadt fra Forsöget. Indtræffer Havari, er <strong>de</strong>t ansvarlig for al Ska<strong>de</strong>.<br />
Art. 31. Hvis et Fartòi forcerer Baren i Uveir endskjönt Havnen da er<br />
lukket og Lodserne ikke udgaa, vil, da Humanitetshensyn gaa över ethvert<br />
an<strong>de</strong>t, Overlodsen fra Taarnet i Portugalete have at give <strong>de</strong> nödvendige Signaler<br />
for Styringen, ifald Fartöiet skulle k<strong>om</strong>me i en kritisk Stilling. Ligele<strong>de</strong>s vil<br />
<strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>s en Veiledningsbaad tilste<strong>de</strong>, for i Förening med Signaler at medvirke<br />
til en lykkelig Indseiling. Veiledningsbaa<strong>de</strong>n förer ròdt Flag med Bogstaverne<br />
P. M. i hvidt. En an<strong>de</strong>n Baad med Lods vil være tilste<strong>de</strong> i Nærhe<strong>de</strong>n af<br />
Veiledningsbaa<strong>de</strong>n for at bor<strong>de</strong> Skibet saa snart s<strong>om</strong> muligt og lodse <strong>de</strong>t op til<br />
<strong>de</strong>n bestemte Ankerplads.<br />
Lodsen, s<strong>om</strong> i saadant Tilfæl<strong>de</strong> assisterer Skibet, har Ret til at forlange<br />
Afgift udbetalt, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> han var k<strong>om</strong>met <strong>om</strong>bord u<strong>de</strong>nfor Baren.<br />
Art. 33. Hvis et Fartöi med Destination for Bilbaos Havn tager Indseilingslods<br />
<strong>om</strong>bord u<strong>de</strong> paa Havet, og si<strong>de</strong>n af en eller an<strong>de</strong>n Aarsag ikke<br />
effektuerer Indseilingen 36 Timer <strong>de</strong>refter, regnes Lodsafgiften i Overensstemmelse<br />
med Tarifens Bestemmelser saafremt Skibsföreren önsker at behol<strong>de</strong><br />
Lodsen <strong>om</strong>bord. Hvis Skibsföreren foretrækker at ilandsætte ham, skal han<br />
landsætte ham for egen Regning. Den landsatte Lods har <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n Fortrinsret<br />
til Indlodsuingen, saafremt han da er tilste<strong>de</strong>, og hvis han ikke har givet Grund<br />
til Klage i sin Optræ<strong>de</strong>n ligeoverfor Kapteinen.<br />
Art. 34. Alle Skibe, <strong>de</strong>r överstiger 50 Registertons, ere nödte til at tage<br />
Lods for sin Ind- og Udseiling över Bilbaos Bar. Uanset Drægtighed ere alle<br />
fremme<strong>de</strong> Skibe forbundne til at benytte Fortöiningslodse. Skibe, bestemte<br />
til 2:n Sektion eller Olaveaga, skulle i alle Tilfæl<strong>de</strong> tage Lokallods, un<strong>de</strong>r<br />
hvis Le<strong>de</strong>lse <strong>de</strong> fortsætter Vi<strong>de</strong>reseilingen og Fortöiningen.<br />
Art. 37. Hvis en Skibsförer af hvilkens<strong>om</strong>helst Grund klager över en<br />
Lods og ikke er tilfreds med Overlodsens eller Sektionsadjudantens D<strong>om</strong>, men<br />
övergiver Sägen i Marinek<strong>om</strong>andantens Hæn<strong>de</strong>r og <strong>de</strong>nne efter Un<strong>de</strong>rsögelsen
113<br />
fin<strong>de</strong>r Klagen ubegrun<strong>de</strong>t, skal Skibsföreren s<strong>om</strong> Erstatning for Tidspil<strong>de</strong> betale<br />
Lodsen, hvis <strong>de</strong>t er en Indseilingslods 10 P:tas og bvis <strong>de</strong>t er en Lokallods<br />
5 P:tas pr Dag, saalænge Un<strong>de</strong>rsögelsen paagaar.<br />
Fäste Skibsudgifter i Bilbao. Da <strong>de</strong>r oftere indlöber Forespörgsler til<br />
Konsulatet <strong>om</strong> Störreisen af <strong>de</strong> fäste Skibsudgifter i Bilbao og da diHse i <strong>de</strong><br />
senere Aar eller si<strong>de</strong>n Konsulatets Aarsrapport for 1885, hvori <strong>de</strong> for förste<br />
Gäng indtoges, er un<strong>de</strong>rgaaet en<strong>de</strong>l Modifikationer, hidsættes herne<strong>de</strong>nfor en<br />
mere fuldstændig Opgave til Veiledning for vore Re<strong>de</strong>rier og Skibsförere:<br />
A. Lodspenge for ind- og udgaaen<strong>de</strong> Fartöier.<br />
B. Toldpapirer fra Ind- og Udgaaen<strong>de</strong><br />
C. Havnetelegrani efter Lods og Tougbaad<br />
D. Söprotest, almin<strong>de</strong>lig<br />
E. Tougbaadspenge for Ind- og Udgaaen<strong>de</strong> efter Akkord;<br />
ellers<br />
F. Havneafgifierne for al Last fra Europa ere P:tas 1'2 5 pr Tou, död<br />
Yægt, til Toldbo<strong>de</strong>n, d. v. s. regulære Havncafgifter;<br />
og andre P:tas 1'25 pr Ton, d. V., extraordiuært Tilskud til Havnearbei<strong>de</strong>rne<br />
i Flo<strong>de</strong>n Nervion, undtagen for Kullast i hvilket Tilfæl<strong>de</strong> <strong>de</strong>r,<br />
betales P:tas 0'2ò til Toldbo<strong>de</strong>a og P:tas 0'25 til Havnearbei<strong>de</strong>rne.<br />
Skibe k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> med Last fra Amerika betale P:tas 2'50 pr Ton, d.<br />
V., til Toldbo<strong>de</strong>n og andre P:las 2'50 pr Ton, d. V., til Havnearbei<strong>de</strong>rne.<br />
Skibe, <strong>de</strong>r afgaa med Last til europæiske Lan<strong>de</strong>, liave at betale:<br />
For Generalkargo: P:tas 1'25 pr Tou. d. V. (P:tas 1'00 til Toldbo<strong>de</strong>n<br />
og P:tas 0'2 5 ti Havnearbei<strong>de</strong>rne) og<br />
» Minerallast: P:tas 0'75 (0'25 til Toldbo<strong>de</strong>n og 0'iiO til Havnearb.).<br />
Skibe, <strong>de</strong>r afgaa med Last til Amerika bave at erlægge:<br />
For Generalkargo: P:tas 2'25 (P:tas 2'0o til Toldb. og 0'25 til Havnen).<br />
s Minerallast: » 1'00 ( » 0'50 til d:o og 0'50 til d:o ).<br />
G. Mæglercourtagen er P:tas 0'37'/2 P r R°g- Ton for Seilskibe; for Dampskibe<br />
betales med rund Sum P:tas lOOoo. C<strong>om</strong>isionen ved Fragtslutuinger<br />
er 2 % til europæiske og 5 % til amerikanske Havne.<br />
Alfred Kirseb<strong>om</strong>.<br />
Ber. <strong>om</strong>. Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 8
Köpenhamn <strong>de</strong>n 27 mars 1890.<br />
114<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>).<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Distriktet var fölgen<strong>de</strong>:<br />
Svenske Fartöier.<br />
Norske Fartöier.<br />
Den svenske Skibsfart for<strong>de</strong>ler sig paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:
115<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Overaigt udviser Forhol<strong>de</strong>t mellem <strong>de</strong>n svenske Skibsfart i<br />
1888 og <strong>1889</strong>.<br />
Den norske Skibsfart for<strong>de</strong>ler sig paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Oversigt udviser Forhol<strong>de</strong>t mellem <strong>de</strong>n norske Skibsfart i<br />
1888 og <strong>1889</strong>.
116<br />
Den svenske og norske Skibsfart for ank<strong>om</strong>ne Fartöier til Distriktets Havne<br />
i <strong>1889</strong> for<strong>de</strong>ler sig saale<strong>de</strong>s:
117<br />
Oversigt over Skibsfarten paa Kjöbenhavn med fremme<strong>de</strong> Nationers Fartöier<br />
i Aaret <strong>1889</strong>:<br />
Med Hensyn til <strong>de</strong> i <strong>de</strong>tte Generalkonsulat un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> foretagne<br />
Mönstringsexpeditioner kan anföres, at fra:<br />
Svenske Fartöier<br />
og fra norske Fartöier<br />
eller 6 Sömænd mindre end un<strong>de</strong>r Aaret 1888,
118<br />
Generalkonsulatet har un<strong>de</strong>r Åaret <strong>1889</strong> ikke udfærdiget nogen Sömandsanvisning,<br />
da Söfolk ikke hertil har indbetalt opspare<strong>de</strong> Hyrebelöb.<br />
Antallet af <strong>de</strong> fra Generalkonsulatet udgaae<strong>de</strong> Skrivelser udgjorte:<br />
eller 15 Breve mindre end un<strong>de</strong>r Aaret 1888.<br />
Antallet af <strong>de</strong> til Generalkonsulatet indk<strong>om</strong>ne Skrivelser opgik til 977,<br />
hvilket er 53 Breve mindre end un<strong>de</strong>r 1888.<br />
Un<strong>de</strong>r samme Aar har Generalkonsulatet modtaget 3,677 til Sömænd adressera<strong>de</strong><br />
Breve, hvilket udviser en Forögelse af 227 iraod 1888.<br />
Ifölge indk<strong>om</strong>ne Med<strong>de</strong>lelser til Generalkonsulatet er un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong><br />
anmeldt et Antal af 14 svenske Havarister i danske Farvan<strong>de</strong>, hvoraf 6 ere<br />
blevne kon<strong>de</strong>mneredc, og af norske Fartöier et Antal af 18, hvoraf 3 kon<strong>de</strong>mnere<strong>de</strong>s<br />
s<strong>om</strong> Vrag.<br />
Antallet af Udvandrer, s<strong>om</strong> i Aaret <strong>1889</strong> bleve saavel direkte s<strong>om</strong> indirekte<br />
befordre<strong>de</strong> gjennem herværen<strong>de</strong> Udvandringsagenter, udgjorte 11,002,<br />
nemlig 6,178 Mænd og 3,230 Kvin<strong>de</strong>r samt 1,594 Börn. Af <strong>de</strong>tte Tal Udvandrer<br />
vare 1,620 hjemmehören<strong>de</strong> i Kjöbenhavn, 5,540 fra <strong>de</strong>t övrige Danmark,<br />
3,021 fra Sverige og 821 fra andre Lan<strong>de</strong>.<br />
Til <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> nordamerikanske Stater befordre<strong>de</strong>s 10,250, til Kanada<br />
195, til Syd-Amerika 445, 10 til Syd-Afrika og 10 til Asien samt til Australien<br />
92 Personer. Antallet af Mormoner, s<strong>om</strong> i Aaret <strong>1889</strong> befordre<strong>de</strong>s fra<br />
Kjöbenhavn til England for <strong>de</strong>rfra vi<strong>de</strong>re at afgaa til Utah, opgik til 537 Personer,<br />
<strong>de</strong>raf 125 Mandfolk, 197 Kvin<strong>de</strong>r samt 215 Börn. Af disse Mormoner<br />
vare 290 hjemmehören<strong>de</strong> i Danmark og 238 i Sverige. Det sammenlagte Antal<br />
Udvandrere fra Kjöbenhavn var saale<strong>de</strong>s 11,539 Personer, s<strong>om</strong> sammenlignet<br />
med Aaret 1888 udviser en Formindskelse af 1,455 Personer.<br />
Etablere<strong>de</strong> svenske og norske Firmaer.
119<br />
Importen til Danmark i Aaret <strong>1889</strong>.<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers vigtigste Produkter har ifölge med<strong>de</strong>lte Opgaver udgjort:<br />
a) Jern og Staal:<br />
Alt dansk Vægt.<br />
Fra Sverige.<br />
Tilförselen var gjenuemgaaen<strong>de</strong> större end Aaret forud.<br />
Raajern. Dette Aar viser bety<strong>de</strong>lig Förändring i Jernpriserne.<br />
De stigen<strong>de</strong> Kulpriser, hovedsagelig foraarsage<strong>de</strong> ved foröget Efterspörgsel,<br />
s<strong>om</strong> ätter medfdrte Arbei<strong>de</strong>rstriker med Porlangen<strong>de</strong> <strong>om</strong> bedre Lön, fordyrer<br />
jo Fremstillingen af Jernet, og da <strong>de</strong> fleste Bjergværkarbei<strong>de</strong>r have opnaaet<br />
Lönningstillæg i Löbet af sidste Aar med stadig stigen<strong>de</strong> Efterspörgsel for Jern,<br />
slutter Aaret med meget liöiere Priser end <strong>de</strong>t begyndte.<br />
At ansætte <strong>de</strong>t svenske Raajerns Pris for Ti<strong>de</strong>n fal<strong>de</strong>r vanskeligere end<br />
ifjor, da Prisen var mere ens for <strong>de</strong> forskjellige Mærker i 1888 end i <strong>1889</strong>.<br />
Det svenske Jern anven<strong>de</strong>s til forskjellige öiemed, hvor Kvaliteten er af<br />
<strong>de</strong>n störste Betydning, <strong>de</strong>rfor afviger Priserne mellem <strong>de</strong> forskjellige Sorter<br />
mere i <strong>1889</strong> end i 1888. Den stedfundne Stigning kan imidlertid ansættes<br />
til e:a 50 %", og svensk l:a Stöbejern, <strong>de</strong>r i Januar <strong>1889</strong> koste<strong>de</strong> Kr. 7 pr<br />
100 Kilo cif. Kjöbenhavn, stod ved Aarets Slutning i 10 Kr. pr 100 Kilo.<br />
Gammelt svensk Jern til Omsmeltning indgaar frem<strong>de</strong>les i bety<strong>de</strong>lige<br />
Mæng<strong>de</strong>r og sælges mærkeligt billigt, samtidig med at svenske Stöberier indföre<br />
skotske og engelske Stöbejernsmærker, s<strong>om</strong> i Sverige k<strong>om</strong>me 70 % över<br />
<strong>de</strong>n Pris, hvortil <strong>de</strong>r fra Sverige sælges gammelt Jern af en Kvalitet, <strong>de</strong>r staar<br />
lige höjt.
120<br />
Stangjern. Prisstigningeti fal<strong>de</strong>r stærkest paa <strong>de</strong>t fabrikere<strong>de</strong> Jern. Den<br />
höjere Arbeidslön fal<strong>de</strong>r her dobbelt, og Værkerne kunne un<strong>de</strong>r en livlig Perio<strong>de</strong><br />
Iettere opnaa höjere Priser for disse Artikler.<br />
Strikerne i Tydskland have været til bety<strong>de</strong>lig Gavn for <strong>de</strong>n svenske Industri,<br />
og vil <strong>de</strong>t af fölgen<strong>de</strong> Noteringer ses, hvorle<strong>de</strong>s Marke<strong>de</strong>t er gaaet<br />
fremad efterhaan<strong>de</strong>n.<br />
Priserne for svensk Stangjern vare cif. Kjöbenhavn:<br />
Jernpla<strong>de</strong>r. Her<strong>om</strong> kan <strong>om</strong>trent siges <strong>de</strong>t samme s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Stangjern.<br />
Stærk Efterspörgsel og höjere Priser.<br />
Ber betales for svenske Pla<strong>de</strong>r pr Kiste cif Kjöbenhavn:<br />
Staal. Indförselen af Staalstöbegods er frem<strong>de</strong>les stor. Af Staal i Stænger<br />
indförtes <strong>de</strong>r meget i <strong>1889</strong>.<br />
Priserne have været cif. Kjöbenhavn:<br />
Söm og Spiger frem<strong>de</strong>les i godt Begjær.<br />
Priserne have været for sme<strong>de</strong><strong>de</strong> Söm pr Par Kister 3" à 4" cif. Kjöbenhavn:<br />
b) Trævarer:<br />
Importen af ovenstaaen<strong>de</strong> Trævarer var med Uadtagelse af Bræn<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>ligt<br />
större end Aaret forud.
121<br />
Ifölge Opgivelse fra herværen<strong>de</strong> Mæglere ere Fartipriserno paa svenske<br />
Trævarer, iberegnet Told, un<strong>de</strong>r Aaret noteret til:<br />
Alt fortol<strong>de</strong>t; og ere Priserne gjennemgaaen<strong>de</strong> liöjere end un<strong>de</strong>r sidst afvigte<br />
Aar.<br />
c) Kornvarer:<br />
Importen har for alle Kornsorterne været bety<strong>de</strong>lig mindre end Aaret forud.<br />
d) Leven<strong>de</strong> Kreaturer:<br />
Sammenlignet med foregaaen<strong>de</strong> Aar har Tilförselen af ovenstaaen<strong>de</strong> Kreaturer,<br />
med Undtagelse af Oxer, Köer og Kalve, været mindre.<br />
e) Andre Landbrugs-Produkter:<br />
hvilken Tilförsel, med Undtagelse af Smör, var bety<strong>de</strong>ligt större end Aaret forud.
a) Trævarer:<br />
122<br />
Fra Norge hidförtes<br />
Indförselen fra Norge af Trævarer har været bety<strong>de</strong>ligt större eod Aaret<br />
forud.<br />
b) Fiskevarer:<br />
c) Höstsild:<br />
Besten, c:a 26,700 Tdr, er udfört till fremme<strong>de</strong> Ste<strong>de</strong>r.<br />
Prisernc stille<strong>de</strong> sig s<strong>om</strong> fblger:<br />
Por fjorgammel Vare:<br />
For nye Varer:<br />
Alt pr Töa<strong>de</strong> fortol<strong>de</strong><strong>de</strong> Priser.<br />
Tilförselen var c:a 13,400 Tdr mindre end forrige Aar.
a) Leven<strong>de</strong> Kreaturer:<br />
b) Kornvarer:<br />
123<br />
Fra Danmark udförtes i Aaret <strong>1889</strong>.<br />
c) Andre Landbrugs-Produkter:<br />
a) Leven<strong>de</strong> Kreaturer:<br />
b) Kornvarer:<br />
c) Andre Landbrugs-Produkter:<br />
Til Sverige.<br />
Til Norge.
124<br />
Fra Island.<br />
Forhol<strong>de</strong>ne for Islands Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> maa i <strong>de</strong>t forlöbne Aar siges at have<br />
været ret go<strong>de</strong>. Lan<strong>de</strong>t har været fri for Grönlandsisen og Veiret har, naar<br />
undtages en Tid i S<strong>om</strong>mer, hvor <strong>de</strong>r faldt en Deel Regn paa Sön<strong>de</strong>r- og Västerlan<strong>de</strong>t,<br />
været gunstigt, for Nord- og Österlan<strong>de</strong>ts Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> vel endog<br />
meget gunstigt.<br />
Torskefiskeriet un<strong>de</strong>r Island har i Aaret <strong>1889</strong> været ret godt, men Kvaliteten<br />
af Fisken har gjennemgaaen<strong>de</strong> været mager, og i <strong>de</strong>t Hele taget, dog<br />
navnlig for Sön<strong>de</strong>r- og Vesterlan<strong>de</strong>ts Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, været af mindre holdbar<br />
Nafur, hvad vel væsentlig maa tilskrives <strong>de</strong>t regnful<strong>de</strong> Veir, <strong>de</strong>r vanskeliggjor<strong>de</strong><br />
Fiskevirkningen.<br />
Havkalvsfiskeriet un<strong>de</strong>r Nordlan<strong>de</strong>t har været meget heldigt. Faareavlen<br />
begunstige<strong>de</strong>s med et mildt og tidligt Foraar, og en livlig og stor Export af<br />
leven<strong>de</strong> Faar har i Efteraaret fun<strong>de</strong>t Sted til England til go<strong>de</strong> Priser.<br />
Un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> hidförtes:<br />
Det for <strong>de</strong>t spanske Marked bestemte, i Island i Aaret <strong>1889</strong> producere<strong>de</strong><br />
Kvantum Klipfisk anslaaes til e:a 7,925,000 &. Der afskibe<strong>de</strong>s direkte fra<br />
Island til Genua c:a 1,200,000 "B smaa Klipfisk, <strong>de</strong>ls fra Sön<strong>de</strong>r- og <strong>de</strong>la fra<br />
Vesterlan<strong>de</strong>t af Island, <strong>de</strong>r betaltes med Priser 47 1 /, til 50 Kr. pr 320 ©<br />
frit <strong>om</strong>bord ab Island. Den til England direkte exportere<strong>de</strong> Fisk anslaaes at<br />
have været e:a 5,840,000 "8; <strong>de</strong>n fandt god Afsætning til opadgaaen<strong>de</strong> Priser.<br />
Iffelge Efterretninger fra Ofjord paa Nordlan<strong>de</strong>t af Island har <strong>de</strong>r i afvigte<br />
Efteraar været 5 engelske Dampskibe paa Ofjord, hvor <strong>de</strong> have indla<strong>de</strong>t<br />
16,000 Faar, <strong>de</strong>r betaltes med 11 til 20 Kr. pr St. Denne Masse af Faar<br />
var u<strong>de</strong>lukkeu<strong>de</strong> fra Things og Öfjordsyssel, og i samme Forhold er <strong>de</strong>r bleven<br />
udfbrt Faar fra andre Kanter af Island.<br />
Der har været stor Efterspörgsel af Ryper, hvoraf mange Tusin<strong>de</strong> ere udforte<br />
til England fra Nordlan<strong>de</strong>t. Det go<strong>de</strong> Aar — paa sine Ste<strong>de</strong>r har man<br />
endog slaaet Höet tren<strong>de</strong> Gange — har medfört, at Udvandringen ikke har<br />
været stor, <strong>om</strong>trent 650 Personer.<br />
Af Love fra <strong>de</strong>t sidste Althing have fblgen<strong>de</strong> opnaaet Kongl. Stadfæstelse:<br />
1. Lov af 9 August <strong>1889</strong> <strong>om</strong> Told af Kaffe og Sukker.<br />
2. B y> » angaaen<strong>de</strong> Förändring af Lov af 11 Februar<br />
1876 <strong>om</strong> Forhöielse af Told paa Tobakker og Cigarer.<br />
Postdampskibsfarten mellem Kjöbenhavn, Island og Færöerne skal i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Aar blive udvi<strong>de</strong>t med 1 Tur, saa at <strong>de</strong>r ialt vil blive udfört 12 Ture<br />
af 3 Postdampskibe — förste Gäng fra Kjöbenhavn 16 Januar og sidste Gäng<br />
fra Reykjavik <strong>de</strong>n 28 November.
hidfärtes ligele<strong>de</strong>s:<br />
125<br />
Fra Færöerne<br />
Fra Færöerne med<strong>de</strong>les, at Lagthinget i sidste Samling har vedtaget flere<br />
Lovforslag, og <strong>de</strong>riblandt <strong>om</strong> Beskyttelse af <strong>de</strong>t færöiske Fiskeri. Man hav<strong>de</strong><br />
begjært, at et Örlogsskib maatte blive stationeret ved Færöerne for at hindre,<br />
at <strong>de</strong>r af fremme<strong>de</strong> fiske<strong>de</strong>s paa dansk Söterritorium, og vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Ministerium<br />
hav<strong>de</strong> afgivet <strong>de</strong>t Svar, at man agte<strong>de</strong> at la<strong>de</strong> <strong>de</strong>t ved Island stationere<strong>de</strong><br />
Örlogsskib foretage Krydstogter til Færöerne, hvorhos man vil<strong>de</strong> tage<br />
un<strong>de</strong>r Overveielse hvilke Foranstaltninger <strong>de</strong>r senere kun<strong>de</strong> træ£Fes til Betryggelse<br />
af <strong>de</strong>t færöiäke Fiskeri.<br />
I Midvsag blev <strong>de</strong>r i September Maaned fanget över 200 Hvaler og 70<br />
Grin<strong>de</strong>r.<br />
Et Dampskib bragte i samme Maaned 150 færöiske Fiskere tilbage til<br />
Thorshavn, efteråt <strong>de</strong> med heldigt Udfald hav<strong>de</strong> fisket un<strong>de</strong>r Island.<br />
Exporten fra Danmark til Storbritannien og Irland af leven<strong>de</strong> Kreaturer har<br />
i Aaret <strong>1889</strong> udgjort:<br />
Med Hensyn til Danmarks Ud- og Indförsel i <strong>1889</strong>, har jeg Æren at<br />
med<strong>de</strong>le fölgen<strong>de</strong> Resultat vedrören<strong>de</strong> Landbrugsaarets Omsætninger:<br />
Kornban<strong>de</strong>len viser, at af uformalet Korn er indfört 576 Mill. "B og udfört<br />
127 Mill. "8, saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>r viser sig en Overskuds-Indförsel af 449 Mill. "ffi.<br />
Af förmålet Korn indiortes c:a 14 Mill. ffi og da Udförselen viser 56 Mill.<br />
®, saa er her en Overskuds Udförsel paa 42 Mill. ffi.
126<br />
Sammenligner man <strong>de</strong>tte Landbrugsaar med <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> (1888), har<br />
Danmark af uformalet Korn en Merindförsel af 2 Mill. B, men en Mindrendförsel<br />
af 76 Mill. U, og af förmålet Korn en Merindförsel af l 1 /, Mill. %<br />
men en Mindreudförsel af 24 Mill. ®. Danmarks eget Forbrug af Kornvarer<br />
er i <strong>de</strong> senere Aar tiltaget bety<strong>de</strong>ligt og i sidste Landbrugsaar endog med en<br />
Tredie<strong>de</strong>l. Total-Overskudsindförseleu af samtlige Kornvarer stiller sig nemlig<br />
saale<strong>de</strong>s:<br />
Dette bety<strong>de</strong>lige Merforbrug af 103 Mill. Pund maa til<strong>de</strong>ls sögea i <strong>de</strong>n<br />
nalmin<strong>de</strong>lige Värme s<strong>om</strong> herske<strong>de</strong> her i Foraaret og S<strong>om</strong>meren, hvor <strong>de</strong>n bræn<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Törke afsved Græsmarkcrne. Kornet blev långt i Straaet, men ringe i<br />
Kjærnen og Lan<strong>de</strong>t k<strong>om</strong> <strong>de</strong>rved i Träng til större Kornindförsel end Aaret<br />
fornd.
127<br />
Med Hensyn til Dyr og dyriske Produkter samt andre Landbrugeta vigtigste<br />
Artikler er Resultatet saale<strong>de</strong>s:<br />
Den <strong>om</strong>talte stærke Värme og Törke i afvigte S<strong>om</strong>mer virke<strong>de</strong> s<strong>om</strong> alt<br />
med<strong>de</strong>lt ö<strong>de</strong>læggen<strong>de</strong> paa Græsgangene og Fölgen <strong>de</strong>raf viser sig i <strong>de</strong> usædvanlig<br />
stærke Indkjöb af Fo<strong>de</strong>rstoffer.<br />
Overskuds-Indförselen af Klid var saale<strong>de</strong>s 16 Mill. S og af Oliekager<br />
5'/s Mill. 'S större end i <strong>de</strong>t forrige Aar, for disse to Fo<strong>de</strong>rstoffer altsaa en<br />
Mer-Overskuds-Indförsel af 21 1 /, Mill.
128<br />
Oversigt över Danmarks Telegrafkorrespondance og Telegramindtægter i <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar, s<strong>om</strong> sammenholdt med Aaret 1888 giver fölgen<strong>de</strong> Resultat:<br />
Aaret <strong>1889</strong> viser altsaa överfor 1888 en Tilbagegaiig i Anfallet, stor<br />
26,646 Telegrammer, s<strong>om</strong> repræsenterer en Sum af 24,912 Kröner, men <strong>de</strong>nne<br />
Tjlbagegang ses at hvile över <strong>de</strong> gjennemrigske Telegrammer med 5,258 Depeeher,<br />
me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n Tilbagegang s<strong>om</strong> <strong>de</strong> in<strong>de</strong>nrigske vise, 45,730, til<strong>de</strong>ls kan<br />
tilskrives <strong>de</strong> mange Telefonstationer, s<strong>om</strong> ere oprette<strong>de</strong> i Aarets Löb. De mellemrigske<br />
Telegrammer vise <strong>de</strong>rimod en Tilvæxt paa 24,342 Depecher og vidne<br />
<strong>om</strong> en foröget Virks<strong>om</strong>bed fra Danmark udadtil.<br />
Sammenlignet med <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar vise Tallene samme gunstige Resultat<br />
for <strong>de</strong>n mellemrigske Korrespondanee.<br />
Med Hensyn til Kreaturhol<strong>de</strong>t i Danmark blev <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 16 Juli 1888<br />
foranstaltet en almin<strong>de</strong>lig Kreaturtælling, hvis Resultat nu foreligger.<br />
Den foregaaen<strong>de</strong> Kreaturtælling blev foretaget <strong>de</strong>n 15 Juli 1881, me<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>n förste fandt Sted 1838. Vi have altsaa en Sammenligning for os af henholdsvis<br />
7 og 50 Aar. I <strong>de</strong>t nævnte halve Hundre<strong>de</strong> af Aar er Antallet voxet<br />
med henved Halv<strong>de</strong>len, nemlig fra 1,565,538 Stykker i 1838 til 2,339,475<br />
i 1888.
129<br />
I Sammenligning med andre Lan<strong>de</strong> og efter Forhold til Folkemæng<strong>de</strong>n<br />
indtager Danmark med Hensyn til sin Kreaturbestand en höj Pläds i Bækken,<br />
i<strong>de</strong>t, hvad europæiske Stater angaar, kun Irland overgaar <strong>de</strong>t.<br />
For hyer 1,000 Mennesker har nemlig:<br />
Hösten i Danmark <strong>1889</strong>.<br />
Rughösten har værct Aarets bedste Afgrö<strong>de</strong>, 14 Aniter havc Mid<strong>de</strong>lhöst<br />
eller <strong>de</strong>rover, me<strong>de</strong>ns kun 4 have un<strong>de</strong>r Mid<strong>de</strong>lhöst. Ogsaa med Hensyn til<br />
Kjærne og Halmens Beskaffenhed staar Eugen i Forhold til andre Sædarter<br />
höjst. Indhöstningen var ledsaget af gunstigt Veirlig, og <strong>de</strong>t tilfredsstillen<strong>de</strong><br />
Resultat maa tillægges saa meget mere Betydning s<strong>om</strong> Dyrkning af Bugen er<br />
saa almin<strong>de</strong>lig udbredt at Besultatet k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n störste Deel af Lan<strong>de</strong>t tilgo<strong>de</strong>.<br />
Hve<strong>de</strong>n har givet et tarveligt Besultat og maa regnes s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r Mid<strong>de</strong>lhöst.<br />
Rjærnens Beskaffenhed er i Regien tilfredsstillen<strong>de</strong>. men Halmen har<br />
lidt en Deel.<br />
Byg, <strong>de</strong>r optager et lige saa stort Areal s<strong>om</strong> Hve<strong>de</strong> og Rug tilsammen,<br />
viser i 16 Amter un<strong>de</strong>r Mid<strong>de</strong>lhöst, me<strong>de</strong>ns kun 2 Amter have naaet en Mid<strong>de</strong>lhöst.<br />
Det er baa<strong>de</strong> Kjærne og Halmudbyttet <strong>de</strong>r er ringere og kan anslaaes<br />
til 25 à 40 % un<strong>de</strong>r Mid<strong>de</strong>lhöst.<br />
Havren, s<strong>om</strong> blandt alle Kornsorterne optager <strong>de</strong>t störste Areal, har vaeret<br />
Aarets daarligste Afgrö<strong>de</strong>. Den har givet un<strong>de</strong>r Mid<strong>de</strong>lhöst i samtlige 18<br />
Amter og i <strong>de</strong> flcste meget un<strong>de</strong>r Mid<strong>de</strong>lhöst, adskillige Ste<strong>de</strong>r endog nær<br />
Misvæxt.<br />
Blandsä<strong>de</strong>ns<br />
höaten.<br />
Höst er bedre end Havrehösten, mes daarligere end Byg-<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 9
130<br />
S<strong>om</strong>mergrcesningen viser kun i 2 Amter över Mid<strong>de</strong>lhöst, 1 Amt har Mid<strong>de</strong>lhöst,<br />
men Resten, 15 Amter, have alle <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r. Den usædvanlige Värme<br />
og Törke i Maj, Juni og Juli er Skyld i <strong>de</strong>tte ugunstige Resultat og s<strong>om</strong> foraarsage<strong>de</strong><br />
Græsmangel i <strong>de</strong>n bedste Græsuiugstid. Udbyttet af Agerhö har<br />
for 10 Amter været un<strong>de</strong>r Mid<strong>de</strong>lhöst, for 8 över Mid<strong>de</strong>l- eller Mid<strong>de</strong>lhöst.<br />
Udbyttet af Enghö anslaaes til lidt över Mid<strong>de</strong>lhöst.<br />
Man tör <strong>de</strong>rfor s<strong>om</strong> Gjennemsnit betragte Hösten i <strong>1889</strong> at være bety<strong>de</strong>ligt<br />
un<strong>de</strong>r et Mid<strong>de</strong>laar.<br />
Mid<strong>de</strong>lpriserne paa Kornvarer have i Aaret <strong>1889</strong> været noteret saale<strong>de</strong>s:<br />
I Ugeskrift for Landmænd med<strong>de</strong>les sidst i Oktober Maaned, at Efteraarsarbei<strong>de</strong>rne,<br />
Plöining og Rodfrugternes Bjergning, er foregaaet paa en heldig<br />
Maa<strong>de</strong>. Rodfrugterne give et fortrinligt Udbytte hvor <strong>de</strong> ikke ere altfor sildigt<br />
saae<strong>de</strong>, og Sukkerroer, <strong>de</strong>r ere saae<strong>de</strong> til rette Tid, give et Udbytte i<br />
Kvantum og Kvalitet, s<strong>om</strong> neppe tidligere er naaet. I Mælkerierne foranledige<strong>de</strong><br />
Fodring med Roebla<strong>de</strong> s<strong>om</strong> sædvanligt Vanskelighe<strong>de</strong>r, og disse bur<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor<br />
ikke anven<strong>de</strong>s til Malkeköer.<br />
Smörmarke<strong>de</strong>t i <strong>1889</strong>.<br />
I <strong>de</strong>t forlöbne Aar have Priserne for förste Gäng efter flere Åars Forlöb<br />
viist Tegn til Stigning, hvilket dog væsentlig gjæl<strong>de</strong>r fiint Smör, hvis Aars-<br />
Gjennemsnitspriis var 4 1 /, öre höiere pr Pund end i 1888 og ligele<strong>de</strong>s noget<br />
höiere end i 1887 og 1886.<br />
Me<strong>de</strong>ns Priserne i 1887 naae<strong>de</strong> Höj<strong>de</strong>punktet i Oktober og i 1888 i<br />
December, hav<strong>de</strong> man i <strong>1889</strong> <strong>de</strong>n höjeste Priis sidst i Februar og först i<br />
Marts.<br />
Aaret begyndte med en höjeste Notering for fiint Smör af 106 Kr., s<strong>om</strong><br />
holdt sig med roligt Marked til Maane<strong>de</strong>ns Slutning, da Prisen dale<strong>de</strong> til 101<br />
Kr. I Begyn<strong>de</strong>isen af Februar blev Marke<strong>de</strong>t fastere, og i Löbet af Maane<strong>de</strong>n<br />
udvikle<strong>de</strong> sig en livlig Forretning, hvorved Prisen efterhaan<strong>de</strong>n steg til<br />
113 Kr. sidste Uge i Februar og holdt sig herpaa förste Uge i Marts. Derefter<br />
begyndte Marke<strong>de</strong>t at blive mat og gik i Löbet af Maane<strong>de</strong>n stærkt ned,
131<br />
saa at höjeste Notering sidst i Marta stod i 93 Kr. I Löbet af April dale<strong>de</strong><br />
Prisen y<strong>de</strong>rligere til 84 Kr., hvorefter Marke<strong>de</strong>t blev fastere med livlig Forretning<br />
i förste Halv<strong>de</strong>el af Maj Maaned. Prisen steg til 87 Kr., men i sidste<br />
Halv<strong>de</strong>el af Maj gik Noteringen ned til 82 Kr., hvorpaa <strong>de</strong>n stod i förste<br />
Halv<strong>de</strong>el af Juni. God Efterspörgsel for fiint Græssmör til England og in<strong>de</strong>nlandsk<br />
Forretning bragte Prisen til successive i Löbet af Juni og Juli at stige<br />
til 94 Kr., hvorpaa <strong>de</strong>n holdt sig til midt i August, da Marke<strong>de</strong>t blev stille,<br />
og Prisen dale<strong>de</strong> til 89 Kr. I Slutuingen af Aogust vette<strong>de</strong> Marke<strong>de</strong>t sig<br />
igjen; Prisen hæve<strong>de</strong> sig til 92 i Begyn<strong>de</strong>isen af September, holdt sig herpaa<br />
Maane<strong>de</strong>n igjennem, og gik sidste Uge op i 94 Kr. I Oktober holdt Prisen<br />
sig paa 96 à 98 Kr., men gik i November successive op til 108 Kr. I December<br />
gik Noteringen op til 110 Kr., men nu indtraadte en stærk Reaktion,<br />
hvorpaa Prisen dale<strong>de</strong> til 100 Kr. og Marke<strong>de</strong>t var ved Aarets Slutning u<strong>de</strong>n<br />
syn<strong>de</strong>rlig Omsætning.<br />
I secunda Herregaardssmör og Mellemvarer var AfsætniDgen væsentlig til<br />
Pladsforbrug.<br />
Tilförslen af dansk Bön<strong>de</strong>rsmör var frem<strong>de</strong>les nieget ringe og erstatte<strong>de</strong>s<br />
væsentlig ved Indförslen af större Partier fremmed, navnlig finsk og amerikansk;<br />
Prisen variere<strong>de</strong> fra c:a 50 til 75 Kr., Aaret slutte<strong>de</strong> ogsaa hermed.<br />
Sluttelig vedföies en Oversigt över <strong>de</strong>n maanedlige Gjennemsnitspriis af<br />
höjeste Notering for förste Klasses Smör i <strong>1889</strong>, sammenlignet med <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong><br />
17 Aar (se Sid. 132).<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t.<br />
Den Bedring, <strong>de</strong>r i Aaret 1888 viste sig i Fragtmarke<strong>de</strong>t, holdt sig til<br />
Midten af <strong>1889</strong>, da en fölelig Tilbagegang for mange Fragters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
gjor<strong>de</strong> sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i Farten paa Ostersöen. Dertil bidrog forskjellige Aarsager,<br />
navnlig <strong>de</strong>n ualmiu<strong>de</strong>lige torre Fors<strong>om</strong>mer, hvorun<strong>de</strong>r Grö<strong>de</strong>n led meget<br />
i Danmark, samt <strong>de</strong>n stadigt stigen<strong>de</strong> Rubelkurs, <strong>de</strong>r lag<strong>de</strong> Exporten fra Rusland<br />
store Hindringer iveien. Den Deel af Ostersöfragterne, <strong>de</strong>r forholdsviis<br />
holdt sig bedst hele Aaret, var Træfragterne fra Sverige og Finland. Til Danmark<br />
betaltes for förste Reise fra <strong>de</strong> sydlige Pladser i <strong>de</strong>n Botniske Bugt RID k<br />
28 à 30 pr Standard Bræ<strong>de</strong>r, hvilket vel i S<strong>om</strong>merens Löb sank et Par Reichsmark,<br />
men for Höstreisen betinge<strong>de</strong>s igjen samme Rater. Derimod var Exporten<br />
af Kornvarer fra Danmark med Seilskibe meget ringe. Vel skibe<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>r <strong>om</strong> Foraaret nogle Ladninger til England til <strong>om</strong>trent 1 Sh. 9 D. Londonbasis<br />
for 448 Lbs Byg, men <strong>de</strong>n torre Fors<strong>om</strong>mer standse<strong>de</strong> Exporten, og Beholdningerne<br />
forbrugtes til Kreaturfo<strong>de</strong>r og an<strong>de</strong>t lokalt Brug. Da Torken<br />
vedblev, vendte Forhol<strong>de</strong>t sig saale<strong>de</strong>s at en sær<strong>de</strong>les stor Import af Klid og<br />
andre Fo<strong>de</strong>rstoffer fandt Sted, hvilket holdt Fragterne til Danmark fra Nordsobavnene<br />
ganske godt oppe. Der betaltes fra Nordfrankrig Frcs 16 à 17, fra<br />
Antwerpen Fres 14 à 15, fra Östbritanien 12 Sh. 6 D. pr Ton Klid til Danmark.<br />
Den slette Höst i Rusland medförte, at <strong>de</strong>r kun sendtes faa Varer <strong>de</strong>rhen,<br />
og Fragterne vare <strong>om</strong> Efteraaret kun c:a 14 Rmk fra Riga og Libau for<br />
Rug, 60 à 65 Pf. pr Centner Klid. Imidlertid hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>t Liv, <strong>de</strong>r herske<strong>de</strong><br />
i förste Halv<strong>de</strong>el af Aaret, givet Rhe<strong>de</strong>rierne en saa god Iadtægt, at <strong>de</strong> fleste<br />
i <strong>de</strong>t Hele taget med Tilfredshed se tilbage paa Aaret <strong>1889</strong>.<br />
Blandt <strong>de</strong> Lovforslag, s<strong>om</strong> Regjeringen i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Saison har forelagt<br />
Rigsdagen til Vedtagelse, skal jeg, s<strong>om</strong> særlig vigtige for Han<strong>de</strong>len og Industrien,<br />
nævne Bræn<strong>de</strong>vin- og Öl-Skat samt en nye Toldlov.
132<br />
Smörnotering.
133<br />
Det Lovforslag, s<strong>om</strong> Finantsministeren har forelagt Landsthinget, gaar ud<br />
paa at lægge fölgen<strong>de</strong> Skat paa Produktionen af 01 og Spiritus, nemlig:<br />
Saafremt Forbruget af Bayersk Öl maatte vedblive i samme Omfång s<strong>om</strong><br />
nu, vil<strong>de</strong> Skatten indbringe 19 Mill. Kr., men da man regner at Ölforbruget<br />
vil synke fra 600,000 Tön<strong>de</strong>r til 500,000 Tön<strong>de</strong>r og Bræn<strong>de</strong>viosforbruget til<br />
<strong>om</strong>trent <strong>de</strong>t Halve, saa vil Afgiften rimeligviis kun blive 11 Mill. Kr. Heraf<br />
skul<strong>de</strong> 2,700,000 Kr. forlods tilfal<strong>de</strong> Statskassen, me<strong>de</strong>ns Besten, 8,300,000<br />
Kr., <strong>de</strong>les lige mellem Staten og K<strong>om</strong>munen.<br />
Den foröge<strong>de</strong> Skatteindtægt sætter Regjeringen i Stånd til at foretage en<br />
længe önsket Bevision af Toldloven og særlig at y<strong>de</strong> Toldlettelser for saadanne<br />
Varer, hvis Forbrug man kun<strong>de</strong> önske traadte i Ste<strong>de</strong>t for Alkohol, saale<strong>de</strong>s<br />
for Ex. Kaffe.<br />
I Samklang hermed har Regjeringen fremlagt sit Toldlov-Forslag, <strong>de</strong>r tilsigter<br />
en Beskyttelse for <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>nlandske Industri, ved at lægge en höi Told<br />
paa <strong>de</strong> færdige Produkter, men la<strong>de</strong> Raastofferne saavidt muligt indgaa i Lan<strong>de</strong>t<br />
toldfrie.<br />
Fölgen<strong>de</strong> summariske Oversigt giver et Bille<strong>de</strong> af Lovforslagets finantsielle<br />
Si<strong>de</strong> og anty<strong>de</strong>r tillige Tol<strong>de</strong>ns Forhöielse eller Nedsættelse.<br />
Tol<strong>de</strong>n förhöies paa fölgen<strong>de</strong> Artikler:
134<br />
Tol<strong>de</strong>n nedscetfes paa fölgen<strong>de</strong> Artikler:<br />
Toldfrie ere fölgen<strong>de</strong> Artikler: Apothekervarer, Been og Tæn<strong>de</strong>r, Blank<br />
og an<strong>de</strong>n Læ<strong>de</strong>rsværte, Bogtrykkersværte, Dreierarbei<strong>de</strong>, Fjer og Dun, Gær,<br />
Kaffe, Kork, Kul, Mineralier, Sago, Salep, Salpeter, Svampe, Syrer, Tlie, Trän,<br />
hvilke gav en Gjennemsnitsindtægt i 1884—88 af Kr. 1,630,948.<br />
Der har gjentagne Gange vseret nedsat K<strong>om</strong>missioner betræffen<strong>de</strong> <strong>de</strong>t reiste<br />
Spörgsmaal <strong>om</strong> en Udvi<strong>de</strong>lse af Kjöbenhavns Havn. Disse K<strong>om</strong>missioner ere<br />
k<strong>om</strong>ne til <strong>de</strong>t Resultat, at Havnen tiltrænger at udvi<strong>de</strong>s, og at Udvi<strong>de</strong>lsen bör<br />
ske nordover, og at <strong>de</strong> nye Anlaeg helt eller <strong>de</strong>lvis bör indrettes s<strong>om</strong> Frihavn.<br />
Det anföres at Havnekaierne un<strong>de</strong>rti<strong>de</strong>n ere saa overfyldte, at Trafiken bliver<br />
meget besværlig, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong> til Kaierne stö<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Arealer og Pakhuse ere saa<br />
indskrænke<strong>de</strong>, at Omsætningen li<strong>de</strong>r <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r — Förbin<strong>de</strong>lse mellem Havn og<br />
Jernbane er mangelfuld og Förändring heri antages ikke at kunne ske u<strong>de</strong>n<br />
uforholdsmæssige Udgifter. Der er imidlertid ved Kjöbenhavns Beliggenhed<br />
særlige Forhold, s<strong>om</strong> synes at bur<strong>de</strong> le<strong>de</strong> til at <strong>de</strong>n bliver en större Stabelplads.<br />
Frygt for at Ostersöen skal fryse til bevirker at man fra <strong>de</strong> russiske<br />
Havne in<strong>de</strong>n Frost indtræ<strong>de</strong>r bringer Varer i Sikkerhed til Kjöbenhavn, hvor<br />
<strong>de</strong> oplægges, indtil <strong>de</strong> kunne afgaa til Bestemmelsesstæ<strong>de</strong>rne, me<strong>de</strong>Ds <strong>om</strong>vendt<br />
Varer bestemte til Ostersöen i Löbet af Vinteren ank<strong>om</strong>me til Kjöbenhavn for<br />
at oppebie Islösning. Den Mæng<strong>de</strong> Varer, <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s lagres, kan man neppe<br />
paa Forhaand danne sig noget nöiere Begreb <strong>om</strong>, saa meget mere s<strong>om</strong> Nord-<br />
Östersökanalens fremtidige Betydning for Kjöbenhavn ikke er let at bedömme.<br />
Der er forövrigt i <strong>de</strong>n Diskussion, <strong>de</strong>r föres i Pressen, bleven gjort opmærks<strong>om</strong><br />
paa, at Regjeringen ikke kan give Koncession paa Anlæg af en Frihavn, men<br />
an <strong>de</strong>r hertil udkrævea en Lov, saa at fòlgelig Sägen först maa forelægges RigsdageD.<br />
Dette er nu ogsaa sket, i<strong>de</strong>t Regjeringen for <strong>de</strong>n forsamle<strong>de</strong> Rigsdag
135<br />
Tiar fremBat Forslag til Lov <strong>om</strong> Anlæg af en Frihavn samt Ophævelse af Havneafgift<br />
til Kjöbenhavns Havn. Frihavnen skal udgjöre en Deel af Kjöbenhavns<br />
Havn. Lovforslaget in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r blandt an<strong>de</strong>t Bestemmelse <strong>om</strong>, at <strong>de</strong>r in<strong>de</strong>n 1<br />
Juli d. A. skal være dannet et Aktieselskab, s<strong>om</strong> med en Kapital af mindst<br />
3,800,000 Kr. paatager sig Anlæget af <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mercielle Del af Frihavnen<br />
— Opförelse af Pakhuse, Skure, Kraner m. m. Den Minoritet, <strong>de</strong>r ved Behandling<br />
af Lovforslaget har udtalt sig mod samme, har navnligen sögt at fremhæve<br />
at Udgifterne utvivls<strong>om</strong>t ville blive bety<strong>de</strong>lige, me<strong>de</strong>ns Resultatet var<br />
tvivls<strong>om</strong>t.<br />
Den i forrige Aarsberetning <strong>om</strong>talte Nord-Ostersökanal. <strong>de</strong>r paabegyndtes<br />
i Aaret 1887, söger man saavidt muligt at paaskyn<strong>de</strong>; for at fremme Arbei<strong>de</strong>t<br />
er <strong>de</strong>r til<strong>de</strong>ls indtört Natarbej<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r arbej<strong>de</strong>s ved Fakler. Efter Begjæring<br />
af <strong>de</strong>t tydske Admiralitet vil <strong>de</strong>r ved Grünthal blive anlagt særskilte<br />
Damme. Der skal bygges en Bro 39 Meter höj for at tydske Örlogsskibe<br />
uhindret kunne passere. Ved enkelte af Sluserne er Arbei<strong>de</strong>t gaaet rask fremad,<br />
især ved Elbslusen og Holtenauslusen i Kielerfjord. Kanalen antages at kunne<br />
benyttes af <strong>de</strong> störste Krigsskibe, s<strong>om</strong> er eller vil blive bygge<strong>de</strong> i Tydskland;<br />
<strong>de</strong>n vil kunne befordre <strong>de</strong>m fra Kiel til Elben i mindre end 8 Timer. Man<br />
venter allere<strong>de</strong> i Aaret 1894 at have tilveiebragt et saa dybt Stræ<strong>de</strong> at tydske<br />
Pandserskibe kunne passere. Paa nogle Ste<strong>de</strong>r fremby<strong>de</strong>r Kanalanlæget store<br />
Vanskelighe<strong>de</strong>r; <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>s Moser med meget ugunstige Forhold for Kanalisering,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r et 2 à 3 Meter dybt Jordlag af Torv fin<strong>de</strong>s et tykt Lag af<br />
Kviksand. Jo dybere man k<strong>om</strong>mer ned, <strong>de</strong>sto besværligere bliver Udgravningen.<br />
I Danmarks u<strong>de</strong>nlandske Omsætning er <strong>de</strong>t Storbritanien, Irland samt<br />
Tydskland <strong>de</strong>r indtager förste Pläds, baa<strong>de</strong> med Hensyn til <strong>de</strong>n <strong>om</strong>satte Vareniasse<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nnes beregne<strong>de</strong> Værdi. Omtrent to Tredie<strong>de</strong>le af Danmarks u<strong>de</strong>nlandske<br />
Han<strong>de</strong>l foregaar med <strong>de</strong> nævnte Lan<strong>de</strong>. Indförselen fra Storbritanien<br />
med Irland bestaar af en stor Del af tunge Varer af lav Værdi, me<strong>de</strong>ns Indförselen<br />
fra Tydskland <strong>om</strong>fatter værdiful<strong>de</strong>re og mindre vægtige Varer. I Omsætningen<br />
med Storbritanien er <strong>de</strong>t Udförselen, <strong>de</strong>r har störst Betydning for<br />
Danmark, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t i Omsætning med Tydskland er Indförselen.<br />
Næst <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> nævnte Lan<strong>de</strong> have <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Eiger Sverige og Norge<br />
störst Betydning for Danmarks u<strong>de</strong>nlandske Omsætning. I Femaaret 1884—88<br />
blev <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s alene med Sverige ömsat en Varemasse, <strong>de</strong>r i Gjennemsnit<br />
udgjorte 17 % af samtlige mellem Danmark og Udlan<strong>de</strong>t <strong>om</strong>satte Varer. Danmarks<br />
Han<strong>de</strong>l paa Sverige og Norge överstiger i kvantitativ Henseen<strong>de</strong> Danmarks<br />
Han<strong>de</strong>l med Tydskland, hvorimod <strong>de</strong>n i Henseen<strong>de</strong> til Værdi kun er<br />
halv saa stor, hvilket har sin Grund i Beskaffenhe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> Varer, s<strong>om</strong> disse<br />
Lan<strong>de</strong> nærmest forsyne med.<br />
I Henhold til Beslutninger, <strong>de</strong>r fatte<strong>de</strong>s paa <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t nordiske Söfartsmö<strong>de</strong>,<br />
blev <strong>de</strong>r i Maj Maaned <strong>1889</strong> nedsat et Udvalg for at udarbei<strong>de</strong> Love<br />
for en nordisk Skibsrhe<strong>de</strong>rforening, hvilke Love vedtoges <strong>de</strong>n 14 Maj paa en<br />
Generalförsamling. I November samme Äar begyndte <strong>de</strong>n nordiske Skibsrhe<strong>de</strong>rforening,<br />
<strong>de</strong>r har et Central-Bureau i Kjöbenhavn, at udgive et Tidsskrift; af<br />
<strong>de</strong>tte erfares, at Bestyreisen for hvert af <strong>de</strong> tre Biger er bestemt til 5 Personer<br />
samt en Bestyrer for Central-Bureauet. Formaalet for <strong>de</strong>nne Förening er ved<br />
forene<strong>de</strong> Kræfter og Indfly<strong>de</strong>lse at hjælpe Medlemmerne til Varetagelse af fælles<br />
Skibsfartsinteresse. Kontingentet er ansat til 5 öre pr Brutto-Ton for Dampskibe<br />
og pr Begister-Ton for Seilskibe; for andre Medlemmer betales 25 Kr.<br />
aarlig.
136<br />
Den danske Nationalbank bar i sidste Bankaar hävt Prægct af samme<br />
Stilbed i <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige Forretningsvirks<strong>om</strong>hed, <strong>de</strong>r bar hersket i <strong>de</strong> nærmest<br />
forndgsaen<strong>de</strong> Aar. Ber bar i <strong>de</strong>t Hele taget ikke været nogen Tilböielighed<br />
til at udvi<strong>de</strong> Virks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n, naar undtages for Skibsfartens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Penge<br />
har været rigelige og Rentefo<strong>de</strong>n lav.<br />
Af en Oversigt över <strong>de</strong>t danske Statsregnskab for Finantsaaret 1888—89<br />
fremgaar, at Indtægten har været 55,880,000 Kr. og Udgiften lidt över 60><br />
Mill. Kr. Til Statsgjæl<strong>de</strong>ns Forrentning er opfört noget över 7 Mill.<br />
Danske Fonds og Aktier have i f. Aar ikke frembudt ayn<strong>de</strong>rlig Interesse.<br />
Knrserno holdt sig temmelig nforandre<strong>de</strong>, og <strong>de</strong> Konverteringer, <strong>de</strong>r foregik<br />
med flere Papirer, vare til<strong>de</strong>els allere<strong>de</strong> bestemte i Aaret 1888. De störste<br />
Konverteringer foregik i September og Oktober og bragte <strong>de</strong>t uvente<strong>de</strong> Resultat<br />
at <strong>om</strong>trent /» aI " Obligationer konvertere<strong>de</strong>s. Diskontoen, <strong>de</strong>r i S Aar<br />
uforandret hav<strong>de</strong> været noteret 3 à 3 1 /,) hæve<strong>de</strong> sig til 3'/s à 4. Omsætning<br />
i Fonds ved officicl Notering er stadig dalen<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>n belöb sig i <strong>1889</strong> til<br />
c:a 3 1 /, Mill., me<strong>de</strong>ns Omsætning i 1886 udgjor<strong>de</strong> 12 1 /, Mill., i 1887 7/6<br />
Mill. og i 1888 4 4 /5 Mill. Kr.<br />
Paa Aktiemarke<strong>de</strong>t har Omsætningen i <strong>1889</strong> afveget bety<strong>de</strong>ligt fra 1888,<br />
nemlig 24 5 /, mod 24/9 Mill. Kr. Liges<strong>om</strong> i f. Aar har Omsætningen i Dampskibsaktier<br />
været meget bety<strong>de</strong>lig, og Tilli<strong>de</strong>n til disse Papirer synes paany at<br />
være vendt tilbage.<br />
Der stifte<strong>de</strong>s tven<strong>de</strong> mindre Dampskibsselskaber, »Nordsöcn» og »Öster-<br />
8öen», og <strong>de</strong>t Helsingörske Dampskibsselskab udvi<strong>de</strong><strong>de</strong> sin Aktiekapital med<br />
100,000 Kr. Derimod har Thingvallaselskabet ikke kunnet udvi<strong>de</strong> Aktiekapitalen<br />
saale<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>t kan paabegyn<strong>de</strong> Fart paa Sydamerika, s<strong>om</strong> Folge af <strong>de</strong>t<br />
i April Maaned indtrnfne Förlis af Dampskibet »Danmark».<br />
Kursen<br />
paa herværen<strong>de</strong> Börs i Aaret <strong>1889</strong> paa svenske og norske Værdipapirer.<br />
Fölgen<strong>de</strong> svensk-norske Papirer fin<strong>de</strong>s anbragte her paa Pladsen, men da<br />
<strong>de</strong>r i disse i <strong>de</strong>t forlöbne Aar ikke har fun<strong>de</strong>t nogen Omsætning Sted. kan<br />
nogen Kura ikke vedföies, nemlig:
137<br />
Danmarks Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong> (herun<strong>de</strong>r ikke indbefattet <strong>de</strong> paa Færöerne, Island,<br />
Grönland samt <strong>de</strong> dansk-vestindiske Oer hjemmehören<strong>de</strong> Partöier) udgjor<strong>de</strong><br />
ved Udgangen af 1888 3,179 Skibe med samlet Tonnage af 262,463 Ton.<br />
Heraf var 2,889 Seilskibe med Register-Tonnage af 166,887 Ton, og 290<br />
Dampskibe med Tonnage 95,576; Anfallet er i 1888 foröget med 21 Skibe<br />
og Tonnagen med 421 Ton eller <strong>om</strong>treut 1/5 %. Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong>n er i Löbet<br />
af sidste Femaar bleven foröget med 64 Skibe, ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rimod samtidigen<br />
er formindsket med 3,932'/, Reg.-Ton. I Löbet af sidste Tiaar er Seilskibenes<br />
Antal aftaget med 82 Skibe, me<strong>de</strong>ns Dampskibenes Antal i samme Tidsrum<br />
<strong>om</strong>vendt er voxet med 101 Skibe. Scilfiaa<strong>de</strong>ns Tonnage er samtidig sunket<br />
med 37,698 Ton eller med henimod 20 %, hvorimod Dampflaa<strong>de</strong>ns Tonnage<br />
i Löbet af Tiaaret er steget 48,953 Reg.-Ton eller med ikke mindre end över<br />
100 %. Der fin<strong>de</strong>r en stadig Övergång Sted fra Seil til Damp samt for Dampskibenes<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> fra mindre til större Skibe. Der blev i Aaret 1888<br />
bygget i Danmark 55 Skibe af 4,755 Reg.-Ton, me<strong>de</strong>ns Antallet i hvert af <strong>de</strong><br />
4 forudgaæn<strong>de</strong> Aar udgjor<strong>de</strong> 63 Skibe med 4,406 Ton. Der blev saale<strong>de</strong>s<br />
bygget mindre i 1888. Af <strong>de</strong> i 1888 nybygge<strong>de</strong> 52 Seilskibe, kun<strong>de</strong> s<strong>om</strong><br />
bestemt til Fiskeri benregnes 35 Fartöier med 611 Reg.-Ton eller <strong>om</strong>trent 70<br />
% af Antallet. Ved Udgangen af 1888 bestod Antallet af Skibe, <strong>de</strong>r benytte<strong>de</strong>s<br />
til Fiskeri, af 750 Seilfartöier med 8,400 Reg.-Ton og heraf benytte<strong>de</strong>s<br />
171 til Fiskeribedrift i Nordsöen.<br />
Om Redningsvæsenets Virks<strong>om</strong>hed i Aaret fra 1 April 1888 til 31 Marts<br />
<strong>1889</strong> har <strong>de</strong>t danske In<strong>de</strong>nrigsministerium blandt andct med<strong>de</strong>lt, at da <strong>de</strong>n ved<br />
Stationen Gammel Skagen benytte<strong>de</strong> Redningsbaad var af ældre Konstruktion,<br />
er <strong>de</strong>n aflöst af en ny, <strong>de</strong>r vil kunne gjöre bedre Fyl<strong>de</strong>st un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> vanskelige<br />
Forhold ved Gammel Skagen. Et nyt Baadhus er bleven opfört paa et mod<br />
Stran<strong>de</strong>n dækket Sted, <strong>de</strong>r ikke er udsat for Sandflugt. Tidligere paabegyndte<br />
Telefonledninger mellem Redningsstationerne ere fortsatte, da <strong>de</strong> gjorte Forsög<br />
have godtgjort Nytten og Hensigtsmæssighe<strong>de</strong>n af saadanne Anlæg; disse Ledninger<br />
udgjöre nu över 22 Mile, <strong>de</strong>r have kostet henved 34,000 Kr. Lynafle<strong>de</strong>re<br />
ere anbragte paa Baadhusene ved Stationerne Lökken og Lönstrup, da<br />
Fare for Lynslag er meget stor i <strong>de</strong> med Raketbeholdninger forsyne<strong>de</strong> Huse.<br />
I Aarets Löb er fra Söetatens Laboratorium leveret til Redningsvæsenet Raketter<br />
med Tilbehör for et Belöb af 5,777 Kr. Til Olie s<strong>om</strong> Bölgedæmper<br />
er ved Baadövelser i Nörrejylland forbrugt 904 Potter og ved Redningsforaög<br />
90 Potter. I <strong>de</strong>t Hele er i Finantsaaret 1888—89 til Redningsvæsenet forbrugt<br />
<strong>om</strong>trent 125,000 Kr. I Aaret April 1888 til 31 Marts <strong>1889</strong> stran<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
paa <strong>de</strong> danske Kyster 105 Skibe; af disse vare 26 tydske, 20 danske,<br />
20 engelske, 15 svenske, 15 norske; fra 51 Skibe red<strong>de</strong><strong>de</strong> BesætDingen sig<br />
ved egen Hjælp; 6 Skibe vare u<strong>de</strong>n Besætning.<br />
Generalkonsulatets Kontor er i Lille Strandstræ<strong>de</strong> N:o 24, 1 Sal, og er<br />
aabent hver Sögnedag fra Kl. 10 Fmdg til Kl. 3 Eftmdg.<br />
H. Bernhoft.
Stettin <strong>de</strong>n 20 mars 1890.<br />
138<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Be Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
För svensk räkning inköptes 2 fartyg <strong>om</strong> tillsammans 445 ton.<br />
Antalet till <strong>de</strong>tta distrikt ank<strong>om</strong>na svenska oeh norska fartyg utgöres<br />
alltså af:<br />
Antalet frän <strong>de</strong>tta distrikt afgångna svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgöres af:
139<br />
De särskilda hamnarna i distriktet besöktea är <strong>1889</strong> af följan<strong>de</strong> antal<br />
svenska <strong>och</strong> norska fartyg:<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
Jemförelse mellan <strong>de</strong> antal svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en<br />
1885 — <strong>1889</strong> besökt distriktet.<br />
Denna tabell utvisar, att <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten på distriktet är stadd<br />
i ständig tillväxt <strong>och</strong> att <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sistflulna <strong>år</strong>et ökats med 132 fartyg<br />
<strong>och</strong> 17,265 ton emot <strong>år</strong>et förut.<br />
Den norska skeppsfarten förblef <strong>de</strong>remot, hvad tontalet beträffar, på samma<br />
ståndpunkt, men utvisa<strong>de</strong> fartygens antal en ökning af 31 emot 1888.<br />
De bruttofrakter svenska <strong>och</strong> norska fartyg insegla<strong>de</strong> i distriktets hamnar<br />
un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> voro:<br />
Svenska fartyg.
Norska fartyg.<br />
140<br />
Den reguliera svenska ångbåtafarten på Stettin har <strong>år</strong> <strong>1889</strong> upprätthållits<br />
liks<strong>om</strong> förut, nämligen:<br />
Bergen—Stettin med anlöpan<strong>de</strong> af mellanliggan<strong>de</strong> hamnar af ångarne »Temis»,<br />
»Iris» <strong>och</strong> »Nornan», s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong> tillsammans 41 resor på Stettin.<br />
De hitförda lasterna bestodo hufvudsakligen af sill, trän, fältspat <strong>och</strong> tändstickor<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> utförda af styckegods, socker <strong>och</strong> mjöl.<br />
Stockholm—Stettin med anlöpan<strong>de</strong> af Visby af ångaren »Thjelvar», s<strong>om</strong><br />
gjor<strong>de</strong> inalles 27 resor.<br />
De hitförda lasterna utgjor<strong>de</strong>s hufvudsakligen af jern, lax, lingon <strong>och</strong> lump,<br />
samt <strong>de</strong> utförda af styckegoda <strong>och</strong> mjöl.<br />
Sundsvall—Stettin med anlöpan<strong>de</strong> af mellanliggan<strong>de</strong> hamnar af ångarne<br />
»Göthe», »Germania» <strong>och</strong> »S:t Eric», s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong> tillsammans 27 resor på Stettin.<br />
De hitförda lasterna bestodo hufvudsakligen af jern <strong>och</strong> trävaror, samt <strong>de</strong><br />
utförda af styckegods, socker <strong>och</strong> mjöl.<br />
I brist på tillräcklig last till Stettin anlöpte <strong>de</strong>ssa ångare ofta Lübeck för<br />
att lossa.<br />
Mellan Karlskrona <strong>och</strong> Stettin gjor<strong>de</strong> ångarne »Baltic», »Karlshamn» <strong>och</strong><br />
»Orvar Odd» tillsammans 85 resor un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong>s <strong>de</strong> hitförda lasterna<br />
endast af granitsten.<br />
Häri<strong>från</strong> togo <strong>de</strong>ssa ångare ofta styckegods sås<strong>om</strong> returlast till Karlskrona.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förgångna <strong>år</strong>et påmönstra<strong>de</strong>s på svenska fartyg 41 samt på norska<br />
92 man. Från svenska fartyg afmönstra<strong>de</strong>s 50 <strong>och</strong> <strong>från</strong> norska fartyg 133 man.<br />
Befàlhafvare<strong>om</strong>byten hafva skett å 7 norska fartyg.<br />
Månadshyrorna å segelfartyg hafva stigit emot <strong>år</strong>et förut, <strong>och</strong> betaltes til<br />
matroser kr. 50 à 55 emot 40 à 46 <strong>år</strong> 1888 <strong>och</strong> till lättmatroser kr. 32 à 40<br />
emot 26 à 34.<br />
Tvenne rymningsfall hafva anmälts, begge gångerna af norrmän <strong>från</strong> norska<br />
fartyg.<br />
Uti distriktets farvatten förliste svenska slupen »Martinus» <strong>om</strong> 34 ton <strong>och</strong><br />
ett svenskt fiskefartyg »Nora», <strong>och</strong> råka<strong>de</strong> norske ångaren »Kong Oscar» <strong>om</strong><br />
214 ton i brand utanför Rügen <strong>och</strong> gick förlorad.<br />
Enligt diarium utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong> i embetsären<strong>de</strong>n ingångna skrifvelsernas antal<br />
302. Af <strong>de</strong> utfärda<strong>de</strong> skrifvelserna afgingo till:
141<br />
Antalet nödstälda personer, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r förra <strong>år</strong>et erhöllo bistånd af generalkonsulatet,<br />
utgjor<strong>de</strong> tillsammans 20, hvaraf en <strong>de</strong>l hemsän<strong>de</strong>s <strong>och</strong> <strong>de</strong> andra<br />
erhöllo kost <strong>och</strong> logis, for att <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> sättas i stånd att söka hyra.<br />
Generalkonsulatet blifver <strong>de</strong>n 1 april <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> förlagdt till Mittwoohstrasse<br />
n:o 18, <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart vid hamnen <strong>och</strong> <strong>de</strong>n förra lokalen. Det hålles öppet<br />
un<strong>de</strong>r samma ti<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> förut, nämligen <strong>från</strong> kl. 9 f. m. till 12 m. samt frän kl.<br />
3 till 6 e. m.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förgångna <strong>år</strong>et besöktes Stettins hamn inalles af:<br />
emot <strong>år</strong> 1888 af:<br />
alltså 554 fartyg <strong>om</strong> 172,653 ton mer än <strong>år</strong> 1888.<br />
Ordna<strong>de</strong> efter nationaliteten voro <strong>de</strong> hitk<strong>om</strong>na fartygen:<br />
Den stora tillökningen af hitk<strong>om</strong>na fartyg <strong>om</strong> 172,653 reg.-ton = c:a<br />
259,000 ton last tor<strong>de</strong> i allmänhet kunna tillskrifvas <strong>de</strong>n gen<strong>om</strong> isbrytarne<br />
för ångare möjliggjorda vinter<strong>sjöfart</strong>en, s<strong>om</strong> vintern 1888—<strong>1889</strong> ej blef afbruten,<br />
äfvens<strong>om</strong> <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> importen af malm, slagg <strong>och</strong> annat råmaterial.<br />
Frakterna för ångare höllo sig un<strong>de</strong>r v<strong>år</strong>en <strong>och</strong> s<strong>om</strong>maren i allmänhet på<br />
samma ståndpunkt. Un<strong>de</strong>r hösten visa<strong>de</strong> <strong>de</strong> till följd af <strong>de</strong>n ringa spanmålsexporten<br />
endast <strong>de</strong>lvis en förbättring.<br />
För ångare stäl<strong>de</strong> sig frakterna <strong>från</strong> Stettin intill april månads slut sålunda:
Intill slutet af augusti månad:<br />
142
Intill <strong>år</strong>ets slut:<br />
143<br />
Med Königsberg, Danzig <strong>och</strong> Memel utveckla<strong>de</strong> sig un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et en liflig<br />
träaffär med afskeppning så väl pr ångare s<strong>om</strong> segelfartyg.<br />
Spanniålsimporten <strong>från</strong> <strong>de</strong> ryska Ostersjöhamnarna var mycket liten <strong>och</strong><br />
utgjor<strong>de</strong> en föga lönan<strong>de</strong> sysselsättning för fartygen.<br />
Från Svarta hafvet hitk<strong>om</strong>mo flera stora ångare med spanmålslaster, <strong>de</strong>ribland<br />
en svensk.<br />
De många reguliera liniebåtarne, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rhöllo samfärdseln mellan Stettin<br />
<strong>och</strong> hamnar uti Skandinavien samt danska, tyska <strong>och</strong> ryska Östersjöhamnar, ha<strong>de</strong><br />
till största <strong>de</strong>len tillräcklig sysselsättning.<br />
De reguliera ångarne till Holland, Belgien, England <strong>och</strong> Skotland funno<br />
un<strong>de</strong>r v<strong>år</strong>en <strong>och</strong> s<strong>om</strong>maren fulla laster till måttliga rater. Höstaffärerna medför<strong>de</strong><br />
endast föga bättring, till följd af <strong>de</strong>n ogynsamma spannmålsskör<strong>de</strong>n.<br />
Prakterna till New-York voro vid säsongens början temligen gynsamma,<br />
men vid <strong>de</strong>n brist på last, s<strong>om</strong> sedan gjor<strong>de</strong> sig mer <strong>och</strong> mer kännbar, gingo<br />
<strong>de</strong> oafbrutet ned. Det lycka<strong>de</strong>s endast undantagsvis att expediera <strong>de</strong> reguliera<br />
ångarne med full last.<br />
För kol, slagg <strong>och</strong> tackjern inträd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r höstmåna<strong>de</strong>rna en betydlig<br />
fraktstegring, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong> låga Ostersjöfrakterna i någon mån utjemna<strong>de</strong>s.<br />
För seglare voro frakterna på v<strong>år</strong>en högre än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 <strong>och</strong> behöllo<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första måna<strong>de</strong>rna en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns. Lifligast gestalta<strong>de</strong> sig affärerna<br />
uti juni månad, då efter <strong>de</strong>n långa vintern <strong>och</strong> <strong>de</strong>t ihållan<strong>de</strong> höga vattnet större<br />
trätransporter hitk<strong>om</strong>mo.
144<br />
Se<strong>de</strong>rmera blef markna<strong>de</strong>n flau till följd af <strong>de</strong> tidtals ogynsamma vattenförhållan<strong>de</strong>na<br />
i flo<strong>de</strong>r <strong>och</strong> kanaler samt <strong>de</strong> återupprepa<strong>de</strong> strejkerna bland flottarne,<br />
hvarigen<strong>om</strong> ny tillförsel af trä länge blef fördröjd.<br />
I oktober <strong>och</strong> november måna<strong>de</strong>r inträd<strong>de</strong> en fullständig brist på trälaster,<br />
hvarför en <strong>de</strong>l seglare la<strong>de</strong> upp <strong>och</strong> andra segla<strong>de</strong> till Danzig, <strong>de</strong>r <strong>de</strong> ännu<br />
funno sysselsättning till goda frakter.<br />
Frakterna för seglare stäl<strong>de</strong> sig på v<strong>år</strong>en intill slutet af april sålunda:<br />
Un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren intill augusti månads slut:
145<br />
Från <strong>och</strong> med september månad intill äreta slut:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 10
146<br />
Frakterna till Stettin stäl<strong>de</strong> sig <strong>år</strong> <strong>1889</strong> sålunda:<br />
För ångare:
För seglare:<br />
147<br />
Skör<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r är <strong>1889</strong> uti Vor- <strong>och</strong> Hinter-P<strong>om</strong>mern utfall med hänsyn<br />
till qvalitet mycket gynsamt. Med hänsyn till qvantitet lära råg, korn, hafre<br />
ocb ärter hafva utfallit betydligt un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lskörd, men hvete <strong>de</strong>remot öfver<br />
me<strong>de</strong>lskörd.<br />
Då Stettins hamn allt tydligare visat sig otillräcklig för <strong>de</strong>t stora antal<br />
fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong>ligen hitk<strong>om</strong>mer, har magistraten i förening med köpmannak<strong>år</strong>en<br />
nu uppgjort förslag <strong>om</strong> att betydligt utvidga hamn<strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> Stettins<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> k<strong>om</strong>ma att erfara en väsentlig förbättring när <strong>de</strong>tta förslag<br />
blifver bragt i fullbordan.<br />
Köpmannak<strong>år</strong>en har äfven till regeringen inlemnat en petition <strong>om</strong> att djupet<br />
i farle<strong>de</strong>n mellan Stettin <strong>och</strong> Swinemün<strong>de</strong> måtte ökas till 7 meter, på <strong>de</strong>t att<br />
för större <strong>och</strong> mera djupgåen<strong>de</strong> fartyg ej så stora kostna<strong>de</strong>r må uppstå, s<strong>om</strong><br />
lättning resp. k<strong>om</strong>plettering i Swinemün<strong>de</strong> nu medför.<br />
Arbetena å jernvägen mellan Bergen <strong>och</strong> Sassnitz på Rügen hafva nu framskridit<br />
så långt att banan kan anses blifva öppnad för trafik <strong>de</strong>n 1 april 1891,<br />
då äfven arbetena med Sassnitz' hamn tor<strong>de</strong> vara afsluta<strong>de</strong>.<br />
F. L. P. Ivers.
S:t Petersburg <strong>de</strong>n 29 mars 1890.<br />
148<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på S:t Petersburgs konsulsdistrikt un<strong>de</strong>r<br />
loppet af navigationsperio<strong>de</strong>n <strong>1889</strong> inhemtas af nedanståen<strong>de</strong> förteckning:<br />
Den svenska skeppsfarten:<br />
Ank<strong>om</strong>na för att lossa eller lasta:<br />
hvaraf 196 ångfartyg <strong>om</strong> 54,751"96 ton.<br />
Af gångna efter att hafva lossat eller lastat:<br />
hvaraf 193 ångfartyg <strong>om</strong> 53,905-94 ton.<br />
till utländskt re<strong>de</strong>ri sålda 3 ångfartyg <strong>om</strong> 8 46'o 2 ton.<br />
Den norska skeppsfarten:<br />
Ank<strong>om</strong>na för att lossa eller lasta:<br />
hvaraf 57 ångfartyg <strong>om</strong> 18,522'17 ton.<br />
Afgångna efter att hafva lossat eller lastat:
149<br />
hvaraf 57 ångfartyg <strong>om</strong> 18,522.17 ton.<br />
Hela antalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 317 <strong>om</strong> 100,829'20<br />
ton, hvaraf 110 svenska <strong>om</strong> 31,476'7 3 ton <strong>och</strong> 207 norska <strong>om</strong> 69,352'i7 ton.<br />
Antalet med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot 382 <strong>om</strong> 108,976'40<br />
ton, hvaraf 192 svenska <strong>om</strong> 50,054'35 ton <strong>och</strong> 190 norska <strong>om</strong> 58,92205 ton.<br />
I jemförelse med svensk-norska skeppsfarten på distriktet <strong>år</strong> 1888, visar<br />
<strong>de</strong>tta <strong>år</strong> åter igen en förminskning, nämligen af 11 med last ank<strong>om</strong>na fartyg,<br />
samt 10,820 ton <strong>och</strong> af 53 med last afgångna fartyg, samt 29,516 ton. För<strong>de</strong>ladt<br />
på <strong>de</strong> häda län<strong>de</strong>rna hvar för sig, ställer sig förhållan<strong>de</strong>t sålunda:<br />
Svenska skeppsfarten:<br />
Norska skeppsfarten:<br />
förökning af fartygens antal med 7 men förminskning af<br />
Den insegla<strong>de</strong> bruttofrakten utgör efter uppgift:<br />
År 1888 uppgick bruttoink<strong>om</strong>sten för<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva 3:ne Bvenska ångfartyg <strong>om</strong> 846 tons drägtighet blifvit försålda<br />
till utländska re<strong>de</strong>rier för tillsammans ungefär rub. 160,000.<br />
Inga svenska eller norska fartyg öfvervintra i distriktets hamnar.<br />
Vid hufvudstationen ha blifvit påmönstra<strong>de</strong> å svenska fartyg 10 <strong>och</strong> å<br />
norska fartyg 20 man, samt afmònstra<strong>de</strong> <strong>från</strong> svenska fartyg 34 <strong>och</strong> <strong>från</strong><br />
norska fartyg 37 man.<br />
År <strong>1889</strong> ank<strong>om</strong>mo till S:t Petersburg <strong>och</strong> Kronstadt 1,208 ångfartyg <strong>om</strong><br />
906,755 reg.-ton <strong>och</strong> 446 segelfartyg <strong>om</strong> 111,714 ton, eller tillsammans 1,654<br />
fartyg <strong>om</strong> 1,018,469 reg.-ton mot 1,707 fartyg <strong>om</strong> 1,018,069 reg.-ton <strong>år</strong> 1888.<br />
För<strong>de</strong>ladt på <strong>de</strong> olika nationerna ställer sig förhållan<strong>de</strong>t sålunda:
150<br />
Sjöfarten i Kronstadt vara<strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1/<br />
22 november/<br />
maj till <strong>de</strong>n . Den<br />
13 4 <strong>de</strong>cember<br />
14/<br />
april satte sig isen på Newaflo<strong>de</strong>n i rörelse, men först 12 dagar senare eller<br />
26<br />
<strong>de</strong>n<br />
26 april/ tog <strong>de</strong>n direkta ångbåtsförbin<strong>de</strong>lsen med Kronsfcadt sin början.<br />
8 maj,<br />
Från ryska hamnar ank<strong>om</strong>mo 1,408 fartyg med en totaldrägtigbet af<br />
31,953 ton <strong>och</strong> frän finska hamnar 3,400 fartyg <strong>om</strong> 41,667 ton.<br />
Det är en egend<strong>om</strong>lig <strong>om</strong>ständighet, att oaktadt <strong>de</strong>u förträffliga, med så<br />
stora kostna<strong>de</strong>r anlagda Petersburgska sjökanalen icke mindre än 796 utländska<br />
fartyg i Kronstadt lossat <strong>de</strong>t betydan<strong>de</strong> qvantum af 59 mill. pud varor, hvaraf<br />
mer än 55 1 /, mill. pud stenkol. Ett liknan<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong> möter vid exporten.<br />
Af 1,618 för utlan<strong>de</strong>t lasta<strong>de</strong> fartyg intogo 465 fartyg full last i Kronstadt<br />
<strong>och</strong> 629 fartyg i Newaflo<strong>de</strong>n nedan<strong>om</strong> bryggorna. Vid sjelfva sjötullen (börsen)<br />
lossa<strong>de</strong> endast 192 oeh lasta<strong>de</strong> 112 fartyg. Att för så stora qvantiteter import-<br />
<strong>och</strong> exportvaror fortfaran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n kostsamma oeh tidsödan<strong>de</strong> <strong>om</strong>lastningen i<br />
pråmar förek<strong>om</strong>mer f<strong>år</strong> tillskrifvas bristen pä lämpliga magasin oeh elevatorer.<br />
Förli<strong>de</strong>n höst öppna<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n af ingeniörerna Boreischa & Maximovitsch i<br />
nya hamnen uppförda elevatorn oeh belöper sig afgiften för magasinering <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s<br />
af spanmål, for mer än 40 dagar, till 0'12 kopek pr pud pr dag.<br />
Sammanräkna<strong>de</strong> <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna för spanmål s<strong>om</strong>, ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> med jernvägen,<br />
lagras 40 dagar i elevatorn <strong>och</strong> <strong>de</strong>refter lastas i fartyg, ställa sig på 2'8 kopek<br />
pr pud.<br />
Vär<strong>de</strong>t af till S:t Petersburg importera<strong>de</strong> varor belöper sig till <strong>om</strong>kring<br />
68 mill. rubel, hvaribland, förut<strong>om</strong> stenkol, kan framhållas följan<strong>de</strong>:
151<br />
S:t Petersburgs export representerar ett yär<strong>de</strong> af 70'/, mill. rubel, hvaribland<br />
må nämnas:<br />
Oaktadt <strong>de</strong>ssa i <strong>och</strong> för sig visst icke obetydliga summor, klagas icke <strong>de</strong>ss<br />
mindre öfver en aftagan<strong>de</strong> export <strong>från</strong> v<strong>år</strong> hamn, till förmån för sydryska <strong>och</strong><br />
andra hamnplatser, <strong>och</strong> är <strong>de</strong>t i synnerhet i spanmåls<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t största<br />
tillbakagåen<strong>de</strong>t visar sig. S:t Petersburg inneha<strong>de</strong> förr en betydan<strong>de</strong> roll i<br />
ryska spanmålsexporten <strong>och</strong> likaså <strong>de</strong> ryska östersjöhamnarna Reval, Riga, Libau.<br />
Un<strong>de</strong>r loppet af sista hälften af <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>tion<strong>de</strong> har <strong>de</strong>tta förhållan<strong>de</strong>, synnerligast<br />
hvad Petersburg ang<strong>år</strong>, betydligt ändrat sig. Sås<strong>om</strong> exempel må anföras hvete,<br />
råg <strong>och</strong> hafre, hvilka sä<strong>de</strong>sslag städse utgjort Petersburgs förnämsta exportartiklar.<br />
Om vi taga <strong>år</strong>et 1883 till utgångspunkt, så visar sig följan<strong>de</strong> förvånansvärda<br />
tillbakagåendc:<br />
De tre östersjöhamnarna Reval, Riga <strong>och</strong> Libau hafva <strong>de</strong>remot un<strong>de</strong>r<br />
samma tidrymd uppehållit exportsiffran för <strong>de</strong>ssa artiklar vid en mera oförändrad<br />
ståndpunkt, nämligen för alla tre hamnarna gemensamt:<br />
Dessa samma hamnar exportera <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> korn till belopp af 4 à 6 mill.<br />
pud <strong>år</strong>ligen, hvaremot Petersburg har så godt s<strong>om</strong> nästan ingen kornexport.<br />
Af hafre utför<strong>de</strong>s:
152<br />
hvilket visar att fifven i <strong>de</strong>nna artikel S:t Petersburgs export är i tillbakagåen<strong>de</strong>.<br />
Bysslands sammanräkna<strong>de</strong> spanmålsexport, inbegripet linfrö, gryn ocb mjöl,<br />
jemförd med S:t Petersburgs, visar följan<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n:<br />
De orsaker, s<strong>om</strong> sålunda, på några få <strong>år</strong>, förminskat Petersburgs spanmålsexport<br />
<strong>från</strong> 30 mill. pud <strong>år</strong>ligen till endast 8 mill. pud <strong>år</strong> <strong>1889</strong> utaf Rysslands<br />
sammanräkna<strong>de</strong> export af cerealier, äro mycket sv<strong>år</strong>a att förklara, så<br />
mycket mera, s<strong>om</strong> Petersburg förfogar öfver en vattenväg till <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t,<br />
s<strong>om</strong> ingen annan rysk hamn kan uppvisa. Denna vattenväg för till <strong>de</strong> spanmålsrikaste<br />
orter, i <strong>de</strong> s. k. svartajordsprovinserna. Petersburg är vidare gen<strong>om</strong><br />
ett förträffligt jernvägsnät förbun<strong>de</strong>t med <strong>de</strong> likale<strong>de</strong>s spanmålsrika stepperna<br />
<strong>och</strong> har sedan <strong>år</strong> 1883 <strong>de</strong>n bästa hamnen i hela Byssland, hvilken, i förening<br />
med sammanbindningsbanan, kostat staten 20 mill. rubel. S:t Petersburg är<br />
eentralplatsen för <strong>de</strong>t ryska bank- <strong>och</strong> kreditväsen<strong>de</strong>t; kortligen, alla vilkor äro<br />
för han<strong>de</strong>n s<strong>om</strong>, i motsats till <strong>de</strong>n förut skildra<strong>de</strong> tillbakagången, bor<strong>de</strong> bidraga.<br />
till en kolossal förökning af <strong>de</strong>ss spannmåls<strong>han<strong>de</strong>l</strong>.<br />
Till Rysslands samtliga hamnar i Europa ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n <strong>från</strong> <strong>de</strong>n<br />
1 januari till <strong>de</strong>n 1 <strong>de</strong>cember <strong>1889</strong> 12,147 fartyg <strong>om</strong> 7,270,000 ton,<br />
<strong>och</strong> afgingo: 12,033 fartyg <strong>om</strong> 7,281,000 ton,<br />
Från Sverige inför<strong>de</strong>s till S:t Petersburg <strong>år</strong> <strong>1889</strong> med svenska fartyg<br />
följan<strong>de</strong> varor:<br />
3,308 tunnor sill, 3,540 centner tackjern, 91,277 ringar, 6,647 bundtar,<br />
1,460 kolly <strong>och</strong> 145 st. stångjern, 14,207 st. plåt, 1,935 fat rödfärg, 6,125<br />
fat krita, 10,000 fat cement, 1,053,702 st. eldfast tegel, 64,355 t<strong>om</strong>fat, 7,375<br />
centner fältspath, 340 st. plogar, 1,107 fat vitriol. Från Norge inför<strong>de</strong>s<br />
43,329 fat sill.<br />
Vice-konsuln i Narva har uppgifvit, att un<strong>de</strong>r loppet af navigationen <strong>år</strong><br />
<strong>1889</strong>, s<strong>om</strong> vara<strong>de</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 28 april till <strong>de</strong>n 7 november gl. stilen, ank<strong>om</strong>mo<br />
till <strong>de</strong>nna hamn 108 fartyg, mätan<strong>de</strong> 35,419 ton, <strong>de</strong>ribland 41 ångare <strong>om</strong><br />
23,916 ton.
De förnämsta importartiklar voro:<br />
Exportartiklar voro:<br />
153<br />
Skeppsumgäl<strong>de</strong>ma i Narva utgöra 49 kop. pr ton samt <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> 12 rubel<br />
50 kop. tullexpedition för hvarje fartyg. Dessa afgifter äro lika såväl för ångs<strong>om</strong><br />
segelfartyg. Vattenstån<strong>de</strong>t på banken vid Narva är 14 eng. fot. I uthamnen<br />
Hungerburg intill 20 fot <strong>och</strong> i flo<strong>de</strong>n fram till sta<strong>de</strong>n 10 eng. fot.<br />
S:t Petersburgs export till Sverige bedrefs med 123 fartyg. Nedanståen<strong>de</strong><br />
öfversigt utvisar <strong>de</strong> hufvudsakligaste exportvarorna såväl s<strong>om</strong> <strong>de</strong>stinationsorterna,<br />
nämligen:
154<br />
Till följan<strong>de</strong> norska stä<strong>de</strong>r utför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r navigationsperio<strong>de</strong>n <strong>från</strong> S:t<br />
Petersburg följan<strong>de</strong> varor, nämligen:<br />
Den sammanräkna<strong>de</strong> utförseln af ryska varor <strong>från</strong> europeiska Ryssland un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> första elfva måna<strong>de</strong>rna af Sr <strong>1889</strong> uppgick till ett vär<strong>de</strong> af 697,609,000<br />
rubel eller för 21,696,000 rubel mindre än <strong>år</strong> 1888. Guld <strong>och</strong> silfver i mynt<br />
<strong>och</strong> tackor utför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r samma tid för ett vär<strong>de</strong> af 19,635,000 rubel mot<br />
34,282,000 rubel <strong>år</strong> 1888. Sås<strong>om</strong> af nedanståen<strong>de</strong> sammanställning inhemtas,<br />
utgöres förminskningen i exporten hufvudsakligast af lifsförnö<strong>de</strong>nheter, nämligen:<br />
År <strong>1889</strong> exportera<strong>de</strong>s till utlan<strong>de</strong>t 3,982,624 vedro vattenfri sprit, hvaribland<br />
renad sprit, ej un<strong>de</strong>r 95° = 870,270 vedro. Spritexporten un<strong>de</strong>rstiger<br />
fjol<strong>år</strong>ets med 1,350,819 vedro.<br />
Af brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> splitwood utför<strong>de</strong>s samma <strong>år</strong>:
Af smör utför<strong>de</strong>s:<br />
Af margarin:<br />
155<br />
Importen till Ryssland af utländska varor <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1 januari till <strong>de</strong>n 1<br />
<strong>de</strong>cember <strong>1889</strong> representerar ett vär<strong>de</strong> af 360,227.000 rubel, eller 41,655,000<br />
rubel mer än <strong>år</strong> 1888. Dessut<strong>om</strong> inför<strong>de</strong>s guld <strong>och</strong> silfver i mynt <strong>och</strong> tackor<br />
för 11,584,000 rubel, mot 29,574,000 rubel <strong>år</strong> 1888. En jemförelse af <strong>de</strong><br />
fyra kategorier, hvarun<strong>de</strong>r införseln sammanfaller, nämligen:<br />
visar att endast boskap importerats för ett ringare belopp än <strong>år</strong> 1888.<br />
Ibland införselartiklar tillåter jag mig här nedan angifva sådana, hvaraf<br />
äfven import <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge bruka förek<strong>om</strong>ma, ehuru för närvaran<strong>de</strong><br />
uppgifter saknas öfver <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tagit i <strong>de</strong>nna import:<br />
Rysslands tullink<strong>om</strong>ster un<strong>de</strong>r förbemäl<strong>de</strong> period uppgingo till 126,246,000<br />
pappersrubel eller 3,574,000 rubel mer än är 1888.
156<br />
De nästföregåen<strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en utgjor<strong>de</strong> tullink<strong>om</strong>sterna, allt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första<br />
elfva måna<strong>de</strong>rna af <strong>år</strong>et:<br />
Rysslands samtliga statsink<strong>om</strong>ster <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1 januari till <strong>de</strong>n 1 <strong>de</strong>cember<br />
<strong>1889</strong> belöpa sig till 817,094,000 rubel <strong>och</strong> öfverstiga fjol<strong>år</strong>ets med 93,656,000<br />
rubel. Utgifterna un<strong>de</strong>r gamma tid uppgingo till 733,279,000 rubel <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rstiga<br />
fjol<strong>år</strong>ets utgifter med 22,681,000 rubel.<br />
De ryska jernvägames ink<strong>om</strong>ster <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1 januari till <strong>de</strong>n 1 <strong>de</strong>cember<br />
<strong>1889</strong> uppgingo till 246,277,278 rubel mot 248,563,815 rubel <strong>år</strong> 1888. Me<strong>de</strong>link<strong>om</strong>sten<br />
per verst utgjor<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> 9,408 rubel mot 9,781 rubel <strong>år</strong>et<br />
förut.<br />
Spanmålsskör<strong>de</strong>n i Ryssland <strong>år</strong> <strong>1889</strong> uppgick sammanlagdt till 260,884,000<br />
tschetwert <strong>och</strong> visar mot förra <strong>år</strong>et en tillbakagång af 73,352,000 tschetwert.<br />
Vintersä<strong>de</strong>t lemna<strong>de</strong> 40,061,000 tschetwert <strong>och</strong> v<strong>år</strong>sä<strong>de</strong>t 33,291,000 tschetwert<br />
mindre än <strong>år</strong> 1888.<br />
mindre än <strong>år</strong> 1888.<br />
Råg ensamt leverera<strong>de</strong> en skörd af 27,785,000 tschetwert<br />
Potatisskör<strong>de</strong>n i europeiska Ryssland lemna<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> 77,919,000 tschetwert<br />
mot 75,466,000 tschetwert <strong>år</strong> 1888; alltså en förökning af 2,453,000<br />
tschetwert.<br />
Rysslands tobaksindustri.<br />
År 1888 funnos i lan<strong>de</strong>t 646,042 plantager, s<strong>om</strong> upptogo en areal af<br />
56,331'05 <strong>de</strong>ssjatiner. Skör<strong>de</strong>n lemna<strong>de</strong> ett resultat af 4,878,672 pud <strong>och</strong><br />
öfversteg med 232,846 pud fjol<strong>år</strong>ets.<br />
Denna skörd leverera<strong>de</strong>:<br />
Utförseln till utlan<strong>de</strong>t utgjor<strong>de</strong> 312,546 pud. År 1888 funnos i Ryssland<br />
345 tobaksfabriker i verksamhet; <strong>de</strong>raf i guvernementerna Kiew <strong>och</strong> Chersson<br />
24 <strong>och</strong> i Transkaukasien 19 samt i S:t Petersburg 17. Till utlan<strong>de</strong>t exportera<strong>de</strong>s<br />
samma <strong>år</strong> 29,025,000 st. papirosser <strong>och</strong> 64,000 st. cigarrer,<br />
1,965,000 pud röktobak, 282,700 pud snus <strong>och</strong> 357,900 pud pressad tobak.<br />
Bergsbruk <strong>och</strong> jernindustri.<br />
Af tillgängliga statistiska uppgifter inhemtas att <strong>år</strong> 1887 voro i verksamhet<br />
in<strong>om</strong> Ryssland, Polen <strong>och</strong> Finland sammanräknadt 261 jernverk, s<strong>om</strong><br />
sysselsatte en befolkning af 194,000 man <strong>och</strong> konsumera<strong>de</strong> till brukens drift<br />
924,200 kubiksaschen ved, 176,140,000 kubikfot träkol, 46,525,000 pud stenkol,<br />
2,882,300 pud koks, 120,000 pud naphta <strong>och</strong> 21,500 kubiksaschen torf.<br />
Utur 660 grufvor, med ett arbetareantal af 30,600 man, bröts 82,753,500 pud<br />
malm, s<strong>om</strong> leverera<strong>de</strong> 37,389,200 pud tackjern.<br />
Koppar vanns ur 28 verk med en sammanräknad arbetskraft af 5,500<br />
man. Den brutna malmen utgjor<strong>de</strong> 7,009,800 pud, s<strong>om</strong> lemna<strong>de</strong> 304,600 pud<br />
koppar i tackor <strong>och</strong> 83,700 pud bearbetad koppar.
157<br />
Stålindustrien sysselsatte 33 verk med 419 martin-, bessemer- <strong>och</strong> <strong>de</strong>gelugnar.<br />
Den sammanräkna<strong>de</strong> produktionen uppgick till 13,765,500 pud stål,<br />
hvaribland må nämnas 2,034,800 pud sorteradt stål, 5,309,000 pud raila <strong>och</strong><br />
1,635,700 pud plåt <strong>och</strong> bleck.<br />
Stenkol. Produktionen af stenkol i Ryssland <strong>och</strong> Polen uppgick <strong>år</strong> 1887<br />
till 276,778,000 pud; största <strong>de</strong>len <strong>de</strong>raf förbruka<strong>de</strong>s af jernvägarne, hvarigen<strong>om</strong><br />
en besparing vunnits af mer än 769,000 kubiksaschen ved.<br />
Asphaltindustrien koncentrerar sig vid Ssysran i gouvernenientet Simbirsk<br />
<strong>och</strong> uppgick tillverkningen till 150,000 pud asphalttjära samt 606,000 pud<br />
asphalt.<br />
Vexelkurserna på S:t Petersburgs börs voro <strong>de</strong>n 29 <strong>de</strong>cember följan<strong>de</strong>:<br />
För guld (halfimperialer af nya präglingen) notera<strong>de</strong>s samma dag rubel 7'28<br />
à 730. Silfverrubel till rubelpapper 1'09 à 1"11.<br />
Pireus <strong>de</strong>n 1 mars 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
G. L. Sterky.<br />
Distriktet besöktes af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 895 ton <strong>och</strong> af 13 norska <strong>om</strong><br />
6,527 ton.<br />
Sås<strong>om</strong> framg<strong>år</strong> af min förra <strong>år</strong>srapport har <strong>de</strong>t trots stora sv<strong>år</strong>igheter<br />
lyckats mig att på härvaran<strong>de</strong> marknad introducera virke <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>tsamma är fortfaran<strong>de</strong> eftersökt, i synnerhet till golf, hvaremot trä<br />
<strong>från</strong> Archangel föredrages till dörrar <strong>och</strong> fönster, emedan <strong>de</strong>t i <strong>de</strong>n här rådan<strong>de</strong><br />
värmen bättre bibehåller sin form. De mest begärliga dimensioner Sro<br />
1'/, X5 & 6 (eng.) tum för dörrar <strong>och</strong> fönster samt VltX> a 6 tum för golf.<br />
M. N. Rodocanachi.
Danzig <strong>de</strong>n 13 mars 1890.<br />
158<br />
(Årsberättelse för 1886.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Summariska beloppet af bruttofrakterna utgjor<strong>de</strong> for ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> svenska<br />
fartyg 130,097 kr. <strong>och</strong> för afgåen<strong>de</strong> 102,655 kr.; för ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> norska<br />
fartyg 310,886 kr. <strong>och</strong> för afgåen<strong>de</strong> 92,583 kr.<br />
Skeppsfarten i sin helhet visa<strong>de</strong> en tillbakagång mot förra <strong>år</strong>et af 107<br />
fartyg, väsentligen beroen<strong>de</strong> på minskad utförsel af landtbruksalster. Antalet<br />
ank<strong>om</strong>na svenska fartyg un<strong>de</strong>rsteg föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> med 28 <strong>om</strong> 6,050 ton, <strong>de</strong> norska<br />
voro äfven 13 färre, men drägtigheten visa<strong>de</strong> dock en ökning af 3,671 ton.<br />
Skör<strong>de</strong>n utföll klent bå<strong>de</strong> till mängd ocb beskaffenhet, <strong>och</strong> gäller <strong>de</strong>tta<br />
alla sä<strong>de</strong>sslagen. För att få ett motstycke måste man gå tillbaka 30 <strong>år</strong> i ti<strong>de</strong>n.<br />
Prisen stäl<strong>de</strong> sig dock i allmänhet högre än <strong>år</strong>et förut, nämligen pr ton f. o. b.<br />
hvete 137 kr., råg 146 kr., korn 107 kr., hafre 136 kr. <strong>och</strong> ärter 115 kr.<br />
Potatisen gaf 15 à 20 X mer än vanlig skörd, men beskaffenheten var mycket<br />
otillfredsställan<strong>de</strong>. Höskör<strong>de</strong>n slog fel. Någon lifligare skeppning af spanmål<br />
kan efter hvad nu nämnts icke k<strong>om</strong>ma i fråga un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> half<strong>år</strong>,<br />
enär lagren öfver allt äro knappa <strong>och</strong> t. o. m. utsä<strong>de</strong>sspanmål på många ställen<br />
fattas. Prisen äro f. n. också <strong>de</strong>refter: hvete 144, råg 165, korn 124, hafre<br />
154 <strong>och</strong> ärter 112 kr. pr ton f. o. b.<br />
Exporten af spanmål <strong>och</strong> frö un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> uppgick i runda tal till:<br />
hvete 113,300, råg 13,600, korn 27,500, hafre 20 <strong>och</strong> ärter 3,300 ton eller
159<br />
tillsammans spanmål 157,720 ton; vioker 1,800, bönor 4,200, oljefrö 8,600,<br />
hampfrö 500, klöfverfrö 250 <strong>och</strong> linfrö 900 ton eller tillsammans frö 16,250<br />
ton. Af råg <strong>och</strong> hvetemjöl utför<strong>de</strong>s samtidigt 22,500 <strong>och</strong> af kli 31,300 tun.<br />
Trävaruexporten antog <strong>de</strong>remot stora dimensioner <strong>och</strong> öfversteg föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets med <strong>om</strong>kr. 35 %. Af furubjelkar utskeppa<strong>de</strong>s kub.-m. 141,485, d:o<br />
sleepers 78,219 samt plankor <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r (<strong>och</strong> något splittra) 8,000; ekbjelkar<br />
kub.-m. 21,643, d:o sleepers 53,846, plankor, brä<strong>de</strong>r oeh stäfver 23,452, samt<br />
diverse trävaror 36,366 kub.-m.<br />
Socker, sprit <strong>och</strong> oljekakor utför<strong>de</strong>s i ringare mängd än <strong>år</strong> 1888.<br />
Från Sverige inför<strong>de</strong>s med svenska fartyg v<strong>år</strong>sill 5,724 etr, granit 3,505,<br />
kalksten 744 <strong>och</strong> tegel 105 kub.-m., stenkolstjära 273 fastager <strong>och</strong> jernskrot<br />
100 ton, samt med norska färsk sill 5,200 ctr samt kalk- <strong>och</strong> tegelsten 181<br />
kub.-m. Införseln af Gotlandskalk har numera upphört.<br />
Me<strong>de</strong>lprisen voro <strong>från</strong> fartyget: kalksten 52 mk pr rhenl. kub.-famn, <strong>och</strong><br />
<strong>från</strong> magasinet: stångjern 13 <strong>och</strong> skrot 1'30 mk pr tysk ctr, tjära 23 <strong>och</strong> beck<br />
30 mk pr originaltunna. Färsk svensk sill torgför<strong>de</strong>s till 80 pf. pr 60 st.<br />
Utförseln till Sverige med svenska <strong>och</strong> främman<strong>de</strong> fartyg <strong>om</strong>fatta<strong>de</strong> hvete<br />
11,282, råg 470, ärter, vicker <strong>och</strong> oljefrö 137 ton, råg- <strong>och</strong> hvetemjöl 1,066,<br />
kli 2,463, oljekakor 757 ton, trävaror 896 kub.-m., socker 1,785 <strong>och</strong> benmjöl<br />
350 ton, takpapp 64 <strong>och</strong> saltsyra 49 ton.<br />
Från Norge inför<strong>de</strong>s med norska fartyg 2,578 ton sill, 243 kub.-m. granit<br />
<strong>och</strong> 80 ton fosfat, samt med svenska 1,011 kub.-m. granit <strong>och</strong> 520 ton<br />
svafvel.<br />
Utförseln till Norge un<strong>de</strong>r samtliga flaggor var hvete 2,542, råg 6,397,<br />
korn 1,634 <strong>och</strong> ärter 1,083 ton, råg- <strong>och</strong> hvetemjöl 5] 8, vicker, hampfrö <strong>och</strong><br />
potatismjöl 139 ton, oljefrö 340 ton <strong>och</strong> ekstäfver 262 kub.-m.<br />
Frakterna voro lönan<strong>de</strong> liks<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut. I maj <strong>och</strong> juni inträd<strong>de</strong><br />
med minskningen i spanmålsskeppningen en tillbakagång, hvilken dock snart<br />
lemna<strong>de</strong> plats för bättre konjunkturer, så att lönan<strong>de</strong> fraktslut sedan blefvo<br />
regel un<strong>de</strong>r återsto<strong>de</strong>n af <strong>år</strong>et. Me<strong>de</strong>lfrakten framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> öfversigt:
160<br />
Till Elbing inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige 661 kub.-m. kalksten, hvilken un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et betinga<strong>de</strong> ett pris af 17 à 18 mk. Fabriksverksamhet <strong>och</strong> skeppsbyggen<br />
visa<strong>de</strong> mycken liflighet; 11 nya torpedobåtar bygg<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et. Sta<strong>de</strong>ns egen<br />
flotta räknar nu 16 ångare.<br />
Svenske skonaren »Maria» <strong>från</strong> Simrishamn, på resa <strong>från</strong> Lübeck till Königsberg,<br />
stranda<strong>de</strong> vid Östl. Neufähr <strong>de</strong>n 11 nov. Besättningen blef räddad,<br />
men fartyget kon<strong>de</strong>mnera<strong>de</strong>s.<br />
Aug. af Segerström.<br />
Innehåll: Bilbao (sid. 97), Danzig (sid. 158), Köpenhamn (sid. 114), Pireus (sid. 157),<br />
S:t Petersburg (sid. 148), Stettin (sid. 138).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 5.<br />
Helsingfors <strong>de</strong>n 26 mars 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet Tar följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
Sammanlagda antalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> följaktligen<br />
252 st. <strong>om</strong> 63,900 tons drägtighet, hvaraf 172 svenska <strong>om</strong> 40,488 ton <strong>och</strong><br />
80 norska <strong>om</strong> 23,412 ton.<br />
Antalet af med last afgångna fartyg åter uppgick till 497 st. <strong>om</strong> 151,035<br />
tons drägtighet, hvaraf 250 svenska <strong>om</strong> 59,917 ton <strong>och</strong> 247 norska <strong>om</strong><br />
91,118 ton.<br />
Härvid inseglad bruttofrakt har uppgifvits utgöra:<br />
eller för båda län<strong>de</strong>rna tillhopa 3,768,652 Fmk.<br />
Ser. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 11
Jemföres förhållan<strong>de</strong>t i na anförda hänseen<strong>de</strong> nn<strong>de</strong>r senaste fem<strong>år</strong>speriod,<br />
företer sig <strong>de</strong>rvid följan<strong>de</strong>:<br />
162
163<br />
Inseglad bruttofrakt utgör i finska mark un<strong>de</strong>r samma tidrymd:<br />
Den an<strong>de</strong>], med hvilken ångfartygen ingått i <strong>de</strong>nna fraktfart un<strong>de</strong>r senaste<br />
fem <strong>år</strong>, åskådliggöres af nedanståen<strong>de</strong> tabell:<br />
Vid en granskning af ofvanståen<strong>de</strong> siffror framg<strong>år</strong>, att <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et<br />
tor<strong>de</strong> kunna betecknas sås<strong>om</strong> ett godt <strong>år</strong> för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart<br />
på Finland, mindre visserligen i fråga <strong>om</strong> storleken af <strong>de</strong>t tontal, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rvid<br />
blifvit användt, men <strong>de</strong>remot så mycket mera i afseen<strong>de</strong> å beloppet af <strong>de</strong>n<br />
insegla<strong>de</strong> bruttofrakten. Den svenska skeppsfarten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> visar, jemförd<br />
med <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, hvad fartygs- <strong>och</strong> tontal beträffar en ringa<br />
ökning eller 3 fartyg <strong>om</strong> cirka 3,500 tons drägtighet, hvadan <strong>år</strong>et för hvad<br />
tonnagen beträffar i <strong>de</strong>t närmaste upphinner me<strong>de</strong>ltalet <strong>de</strong>rfòr un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n sednaste<br />
fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n. I fråga åter <strong>om</strong> bruttofrakternas belopp, företer <strong>år</strong> <strong>1889</strong><br />
en ökning af cirka 113,000 Fmk emot <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, hvarigen<strong>om</strong> siffrorna<br />
för sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> med närmare 100,000 Fmk k<strong>om</strong>ma att öfverstiga me<strong>de</strong>ltalet<br />
för <strong>de</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> beloppen un<strong>de</strong>r sista fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n. De är <strong>1889</strong><br />
i skeppsfarten på Finland använda norska fartygens antal <strong>och</strong> tontal äro endast<br />
med en obetydlig förändring <strong>de</strong>samma s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r fjol<strong>år</strong>et; men öfverstiger <strong>de</strong>remot<br />
beloppet af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> insegla<strong>de</strong> bruttofrakten icke allenast<br />
fjol<strong>år</strong>ets belopp med cirka 100,000 Fmk, utan äfven me<strong>de</strong>ltalet för fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>ns<br />
med nära 335,000 Fmk.<br />
I afseen<strong>de</strong> å ångfartygens <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i fraktfarten bemärkes, att un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et såväl <strong>de</strong> svenska s<strong>om</strong> <strong>de</strong> norska ångbåtarne ökats, <strong>de</strong> förra med 29 st.<br />
<strong>om</strong> cirka 11,000 tons drägtighet <strong>och</strong> <strong>de</strong> sednare med 9 st. <strong>om</strong> cirka 7,000<br />
tons drägtighet.<br />
För<strong>de</strong>lningen af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart emellan hamnarne i distriktet<br />
med hänsyn till fartygens antal <strong>och</strong> drägtighet, åskådliggöres gen<strong>om</strong><br />
följan<strong>de</strong> tabellariska sammandrag, särskildt för ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>och</strong> särskildt för<br />
afgåen<strong>de</strong> fartyg, hvarvid jemväl <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l ångfartygen uti <strong>de</strong> olika hamnarne<br />
intagit i <strong>de</strong>nna skeppsfart finnes angifven.
164
165
166
167
168<br />
I hvad mån <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart un<strong>de</strong>r sednaste fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n<br />
till- eller aftagit i <strong>de</strong> olika hamnarne in<strong>om</strong> distriktet, i hvilka konsulattjenstemän<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et funnits anstäl<strong>de</strong>, framg<strong>år</strong> vid en granskning af (sid. 169) följan<strong>de</strong><br />
tabellariska uppgifter <strong>om</strong> antalet <strong>och</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
hvart<strong>de</strong>ra af nämnda fem <strong>år</strong> besökt <strong>de</strong>ssa hamnar, samt <strong>de</strong>rvid erlagda konsulatafgifter.<br />
Häraf visar sig att un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> en <strong>om</strong> än ringa ökning egt rum i <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på Finland i sin helhet, icke allenast i fråga <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>rvid använda fartygens tontal, utan äfven i fråga <strong>om</strong> <strong>de</strong> erlagda konsulatafgifternas<br />
belopp. Den hufvudsakliga ökningen i konsulatafgifterna un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
faller <strong>de</strong>ls på vicekonsulaten i Åbo <strong>och</strong> Kristinestad med cirka 400 Fmk för<br />
hvart<strong>de</strong>ra, <strong>de</strong>ls ock på <strong>de</strong>m i Fredrikshamn <strong>och</strong> Uleåborg med cirka 300 Fmk<br />
för hvart<strong>de</strong>ra. Ett motsatt förhållan<strong>de</strong> märkes <strong>de</strong>remot <strong>de</strong>ls vid hufvudstationen,<br />
<strong>de</strong>r en minskning af cirka 100 Fmk egt rum, <strong>de</strong>ls äfven vid vicekonsulaten i<br />
Björneborg, Kotka, Hangö <strong>och</strong> Lovisa, <strong>de</strong>r motsvaran<strong>de</strong> minskning belöper sig<br />
till respektive 500, 250, 200 <strong>och</strong> 250 Fmk.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp har endast ett af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg, svenska<br />
ångbåten »Gustaf af Klint», blifvit in<strong>om</strong> distriktet försåldt till utländskt re<strong>de</strong>ri.<br />
Sås<strong>om</strong> förolycka<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et in<strong>om</strong> finska farvatten hafva endast blifvit<br />
anmälda svenska barkskeppet »SuperiorD <strong>från</strong> Helsingborg, <strong>om</strong> 516 ton, s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n 17 september förolycka<strong>de</strong>s i närheten af »Mellankallan» i Vasa skärg<strong>år</strong>d,<br />
samt svenska briggen sLea» <strong>från</strong> Göteborg, <strong>om</strong> 291 ton, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 11 sistlidne<br />
<strong>de</strong>cember stranda<strong>de</strong> vid Pellinge ref i Borgå skärg<strong>år</strong>d.<br />
Intet fartyg har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förgångna <strong>år</strong>et blifvit i Finland för svensk<br />
eller norsk räkning förvärfvadt, <strong>och</strong> finnes ej heller något svenskt eller norskt<br />
fartyg öfverliggan<strong>de</strong> till <strong>år</strong> 1890 i distriktets hamnar.<br />
Frakter vid utskeppning af trävaror hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> afslutats i <strong>de</strong><br />
för dylik export vigtigaste hamnarne i distriktet till här nedan angifna belopp,<br />
beräkna<strong>de</strong> pr S:t Ptbg-std eller 165 eng. kbf., <strong>de</strong>r ej annan beräkningsgrund<br />
finnes angifven (sid. 170).<br />
Sjöfolks af- <strong>och</strong> påmönstring har vid hufvudstationen <strong>om</strong>fattat:<br />
Påmönstra<strong>de</strong> hafva blifvit:<br />
Betingad månadshyra har <strong>de</strong>rvid utgjort:<br />
Inga rymningar hafva blifvit anmäl<strong>de</strong> <strong>från</strong> vare sig svenska eller norska<br />
fartyg.
169
Fraktafslutningar för trävaror un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>:<br />
170
171
172
173
174<br />
Uppgifter i nu anförda hänseen<strong>de</strong> hafva jemväl ingått <strong>från</strong> vicekonsulatet<br />
i Oamla-Karlehy, hvarest <strong>från</strong> svenskt fartyg afmönstrats 1 man;<br />
<strong>från</strong> vicekonsulatet i Kotka, hvarest på svenskt fartyg påmönstrats 1 man,<br />
hvarjemte <strong>från</strong> norska fartyg afmönstrats 10 man samt å <strong>de</strong>ssa fartyg påmönstrats<br />
17 man, <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> månadshyran <strong>de</strong>rvid för timmerman kr. 54—57,<br />
för matros kr. 86, för lättmatros kr. 17—32 <strong>och</strong> för jungman kr. 10—24;<br />
<strong>från</strong> vicekonsulatet i Lovisa, hvarest <strong>från</strong> norskt fartyg afmönstrats 5<br />
samt å samma fartyg likale<strong>de</strong>s påmönstrats 5 man;<br />
<strong>från</strong> vicekonsulatet i Torneå, hvarest <strong>från</strong> norskt fartyg afmönstrats 1<br />
man, samt å samma fartyg påmönstrats 1 jungman med en månadahyra af<br />
21 kr.;<br />
<strong>från</strong> vicekonsulatet i Vasa, hvarest å svenska fartyg af- <strong>och</strong> påmönstrats<br />
2 man, samt å norskt fartyg påmönstrats likale<strong>de</strong>s 2 man;<br />
samt <strong>från</strong> vicekonsulatet i Tiborg, hvarest å svenskt fartyg påmönstrats 1<br />
man, hvarjemte <strong>från</strong> norska fartyg afmönstrats 3 man <strong>och</strong> å <strong>de</strong>ssa fartyg påmönstrats<br />
19 man; månadshyran belöpte sig <strong>de</strong>rvid för timmerman till 65 à 70<br />
Fmk, för matros till 45 à 56 Fmk, för lättmatros till 30 à 40 Fmk samt<br />
för jungman till 20 à 35 Fmk.<br />
Några s. k. sjömansanvisningar<br />
generalkonsulatet utfärda<strong>de</strong>.<br />
hafva ej heller un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> blifvit vid<br />
Till generalkonsulatet adressera<strong>de</strong> bref hafva befordrats till svenske sjömän<br />
till ett antal af 420 stycken samt till norske sjömän till ett antal af 524<br />
stycken eller tillsammans 944 stycken.<br />
Pass hafva vid generalkonsulatet utfärdats till ett antal af 103 för tillsammans<br />
131 svenska <strong>och</strong> 18 norska un<strong>de</strong>rsåtar.<br />
Diarium öfver ingångna skrifvelser upptager ett antal af 673, hvarjemte<br />
uti <strong>de</strong>n vid generalkonsulatet förda protokollsboken 158 ären<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
blifvit anteckna<strong>de</strong>.<br />
Antalet <strong>från</strong> generalkonsulatet afiåtna expeditioner har utgjort:<br />
Generalkonsulatets embetslokäl har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et fortfaran<strong>de</strong> befunnit sig i<br />
huset n:o 2 B vid Manègegatan <strong>och</strong> har sås<strong>om</strong> tillförene för allmänheten hållits<br />
tillgänglig alla helgfria dagar kl. 10 f. m.—2 e. m.<br />
Den för svenske <strong>och</strong> norske arbetare i Finland grunda<strong>de</strong> kassa för sjuk<strong>och</strong><br />
begrafningshjelp har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> något förkofrats. Kassan, s<strong>om</strong> vid<br />
utgången af räkenskaps<strong>år</strong>et 1888 eg<strong>de</strong> en kontant behållning af Fmk 4,76427<br />
med 23 <strong>de</strong>legare, utvisa<strong>de</strong> vid slutet af sednaste räkenskaps<strong>år</strong> en behållning af<br />
Fmk 4,996 - 32 med 22 <strong>de</strong>legare, eller alltså en tillökning i kassan af Fmk<br />
232'0 6. I sjukhjelp eller tillfälligt un<strong>de</strong>rstöd har af kassans me<strong>de</strong>l utbetalats<br />
Fmk 284-35. Något dödsfall in<strong>om</strong> kassans <strong>de</strong>legarekrets har ej un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
förek<strong>om</strong>mit.
175<br />
1 sammanhang härmed kan jag ej un<strong>de</strong>rlåta att ännu en gång framhålla<br />
önskvärdheten af att <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska arbetarne härstä<strong>de</strong>s i högre grad<br />
än hittills varit fallet, sökte, gen<strong>om</strong> inträ<strong>de</strong> i kassan, sjelfve bereda sig <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong> sina, i hän<strong>de</strong>lse af sjukd<strong>om</strong>s- eller dödsfall, <strong>de</strong>t vär<strong>de</strong>fulla un<strong>de</strong>rstöd, s<strong>om</strong><br />
med <strong>de</strong>nna inrättning varit afsedt. Enligt stadgarna för kassan är en hvar<br />
af <strong>de</strong>ss ledamöter, s<strong>om</strong> erlagt Fmk 1"60 i mänadsafgift, vid tillfälle af sjukd<strong>om</strong>,<br />
s<strong>om</strong> gör hon<strong>om</strong> eller henne oförmögen till arbete i mer än en veckas tid, berättigad<br />
till en sjukhjelp af 12 Fmk för hvarje vecka sjukd<strong>om</strong>en varar intill<br />
tre måna<strong>de</strong>r, samt i hän<strong>de</strong>lse af dödsfall <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> till en begrafningshjelp af<br />
Fmk 100, hvilket belopp för <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> tillhört kassan i 15 <strong>år</strong> kan höjas till<br />
150 Fmk. Hvarje <strong>de</strong>legare, s<strong>om</strong> tillhört kassan i 15 <strong>år</strong> <strong>och</strong> fullgjort <strong>de</strong> stadga<strong>de</strong><br />
inbetalningarne, är <strong>de</strong>refter <strong>från</strong> alla vidare afgifter till kassan befriad,<br />
men likväl berättigad till åtnjutan<strong>de</strong> af alla med <strong>de</strong>nsamma förena<strong>de</strong> förmåner.<br />
Det TuSvensk-Norska Gillets i Helsingfors har <strong>de</strong>remot äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
förflutna <strong>år</strong>et haft att glädja sig åt fortfaran<strong>de</strong> tillväxt. Ledamöternas antal,<br />
s<strong>om</strong> vid <strong>de</strong>n sednaste <strong>år</strong>sberättelsens afgifvan<strong>de</strong> uppgick till 146, har un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et, oaktadt flerfaldiga dödsfall in<strong>om</strong> Gille-brö<strong>de</strong>rna, icke obetydligt ökats, <strong>och</strong><br />
uppg<strong>år</strong> nu till närmare 160. Sås<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rstöd åt 31 nödlidan<strong>de</strong> svenskar <strong>och</strong><br />
norrmän bar Gillet varit i tillfälle att un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ut<strong>de</strong>la ett belopp af Fmk<br />
755-10.<br />
Finlands <strong>sjöfart</strong> <strong>och</strong> varuutbyte med främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r.<br />
Då sås<strong>om</strong> redan i mina tidigare <strong>år</strong>sberättelser framhållits <strong>de</strong> officiella<br />
statistiska uppgifterna i <strong>de</strong>ssa ämnen för nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ej blifva tillgängliga förr<br />
än un<strong>de</strong>r loppet af instundan<strong>de</strong> s<strong>om</strong>mar, ser jag mig äfven för närvaran<strong>de</strong> ur<br />
stånd att röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>na, <strong>och</strong> särskildt för hvad <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> <strong>de</strong>ri ang<strong>år</strong>, lemna andra eller utförligare redogörelser<br />
än <strong>de</strong> s<strong>om</strong> innehållas i nedanståen<strong>de</strong> <strong>de</strong>ls <strong>från</strong> åtskilliga vicekonsuler<br />
ingångna, <strong>de</strong>ls nr pressen <strong>och</strong> <strong>från</strong> enskildt håll hemta<strong>de</strong> med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n.<br />
Björneborg (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Redan i berättelsen för 1888 kun<strong>de</strong> framhållas en större liflighet i <strong>de</strong>n<br />
allmänna rörelsen än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en varit fallet, <strong>och</strong> <strong>de</strong>nna lifaktighet<br />
har i än högre grad utmärkt <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et.<br />
Denna orts hela import uppg<strong>år</strong> i vär<strong>de</strong> till Fmk 3,965,649 <strong>och</strong> exporten<br />
till Fmk 9,061,890 mot respektive Fmk 3,209,789 oeh Fmk 7,809,368<br />
<strong>år</strong>et förut.<br />
Största anparten af utförseln faller äfven nu sås<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong><br />
på trävarorna. Af sågadt virke exportera<strong>de</strong>s 8,062,272 eng. kbf. till ett vär<strong>de</strong><br />
af Fmk 7,329,338 emot en dylik export un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 af 8,012,203 eng.<br />
kbf., fast då endast till ett vär<strong>de</strong> af 6,555,433 Fmk. Exporten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
af sågadt virke för<strong>de</strong>lar sig på följan<strong>de</strong> firmor:
176<br />
Varuutbytet mellan <strong>de</strong>nna ort <strong>och</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena har äfven berörts<br />
af <strong>de</strong>nna lifaktighet. Väl har exporten till Sverige <strong>och</strong> Norge, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1888<br />
uppgick till ett vär<strong>de</strong> af Fuak 371,505, nedgått <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> till Fmk 198,313.<br />
Minskningen faller nästan uteslutan<strong>de</strong> på artikeln smör, hvaraf un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utför<strong>de</strong>s<br />
70,251 kg. värda Fmk 140,502 mot 167,249 kg. värda Fmk 334,498<br />
<strong>år</strong> 1888. Det är dock föga antagligt att en mindre qvantitet af <strong>de</strong>nna vara<br />
skulle hafva sökt sig väg öfver Sverige till England än förut, utan snarare<br />
tvärt<strong>om</strong>. Den skenbara minskningen tor<strong>de</strong> helt <strong>och</strong> hållet kunna förklaras<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att, sedan flera ångbåtslägenheter på Stockholm satts i gång, en <strong>de</strong>l<br />
af smöret afsändts med ångfartyg, hvilka, passeran<strong>de</strong> flera finska hamnar, utklarera<br />
endast i <strong>de</strong>n sista af <strong>de</strong>ssa hamnar, i följd hvaraf <strong>de</strong> varor, s<strong>om</strong> med<br />
sådan lägenhet <strong>från</strong> orten afsän<strong>de</strong>s, icke blifva anmälda vid härvaran<strong>de</strong> tullkammare,<br />
på hvars uppgifter, såvidt <strong>de</strong>t gäller <strong>de</strong> olika exportlän<strong>de</strong>rna, vicekonsulatet<br />
nödtvunget baserar sin berättelse.<br />
Bland öfriga exportartiklar intager råg <strong>de</strong>t näst vigtigaste rummet <strong>och</strong><br />
utför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>raf 126,700 kg. värda Fmk 21,400 mot 72,198 kg. värda Fmk<br />
11,552 förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>.<br />
Vär<strong>de</strong>t af importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena uppg<strong>år</strong> till Fmk 741,683<br />
mot Fmk 689,095 <strong>och</strong> utvisar såle<strong>de</strong>s en ökning af cirka 8 %. Detta oaktadt<br />
i <strong>år</strong> en ny grund frtr vär<strong>de</strong>beräkningen följts. Förut beräkna<strong>de</strong>s priserna<br />
inklusive tull- <strong>och</strong> platskostna<strong>de</strong>r, medan <strong>de</strong>ssa i <strong>år</strong> gen<strong>om</strong> några större importörers<br />
tillmötesgåen<strong>de</strong> kunnat fastställas exklusive <strong>de</strong>ssa kostna<strong>de</strong>r, såle<strong>de</strong>s efter<br />
rena importvär<strong>de</strong>t.<br />
Af hufvudartiklarne hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et importerats:<br />
Uppgift öfver <strong>de</strong> förnämsta varor, hvilka exporterats till <strong>och</strong> importerats<br />
<strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge gen<strong>om</strong> Björneborgs tullkammare <strong>år</strong>en 1888 <strong>och</strong> <strong>1889</strong>:<br />
Export.
177<br />
Import.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 12
178<br />
Hamnen har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et besökts af 185 ångare <strong>om</strong> 83,789 ton <strong>och</strong> 282<br />
seglare <strong>om</strong> 65,631 ton eller tillsammans af 467 fartyg mätan<strong>de</strong> 149,420 reg.ton<br />
mot 159 ångare <strong>om</strong> 71,259 ton <strong>och</strong> 283 seglare <strong>om</strong> 65,084 ton <strong>år</strong>et förut.<br />
Me<strong>de</strong>ldrägtigheten pr fartyg blifver sålunda 320 ton mot 308'5 <strong>år</strong>et förut.<br />
Af hela antalet voro 48 ångare med 13,216 ton <strong>och</strong> 28 seglare <strong>om</strong> 5,338<br />
ton svenska, samt 1 ångare <strong>om</strong> 191 ton <strong>och</strong> 40 seglare <strong>om</strong> 11,487 ton norska.<br />
Motsvaran<strong>de</strong> siffrorna för förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> voro svenska 42 ångare med 11,254 ton<br />
<strong>och</strong> 40 seglare <strong>om</strong> 8,694 ton samt norska 42 seglare <strong>om</strong> 14,132 ton.<br />
Me<strong>de</strong>ldrägtigheten för <strong>år</strong>et blifver sålunda för <strong>de</strong> svenska fartygen 244' 1<br />
<strong>och</strong> för <strong>de</strong> norska 284'8 ton mot respektive 243'3 <strong>och</strong> 336'B ton förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>.<br />
Från Sverige anlän<strong>de</strong> 88 fartyg <strong>och</strong> dit afgingo 58 mot 59 <strong>och</strong> 40 <strong>år</strong>et<br />
förut. Från Norge anlän<strong>de</strong> 10 mot 3 fartyg <strong>år</strong> 1888.<br />
De un<strong>de</strong>r senare <strong>de</strong>len af 1888 rådan<strong>de</strong> höga frakterna blefvo väl icke<br />
till fullo beståndan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>, men oaktadt tillgången på tonnage var<br />
ymnig un<strong>de</strong>r förra <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et, förblefvo fraktsatserna dock jemförelsevis höga<br />
<strong>och</strong> voro un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et mycket fasta. På sens<strong>om</strong>maren <strong>och</strong> hösten gjor<strong>de</strong><br />
sig en knappare tillgång på tonnage märkbar, utan att likväl åstadk<strong>om</strong>ma någon<br />
nämnvärd stegring af raterna.<br />
Borgå.<br />
Införsel.<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela <strong>de</strong>nna, hvaribland 22,081 kg. sill, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Norge,<br />
27,033 kg. torrfisk <strong>från</strong> Norge, 73,223 kg. jern- <strong>och</strong> stålvaror, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong><br />
Sverige, 16,633 kg. hudar ocb lä<strong>de</strong>rvaror, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Sverige, 23,398 kg.<br />
färger <strong>och</strong> kemikalier, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Sverige, 8,064 kg. höfrö, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Sverige,<br />
samt maskiner <strong>och</strong> telefoner, <strong>de</strong>lvis <strong>från</strong> Sverige, till ett vär<strong>de</strong> af Fmk 20,462,<br />
uppgick till ett sammanlagdt belopp af Fmk 1,953,996 emot Fmk<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888.<br />
1,371,552
179<br />
Utförsel.<br />
motsvaran<strong>de</strong> (à 165 kbf.) 8:t Ptbg-std. 12,940'IB.<br />
Trävaror, bila<strong>de</strong>, till Holland 97,028 kbf., värda 41,993 Fmk<br />
motsvaran<strong>de</strong> (à 120 kbf.) S:t Ptbg-std. 808'67.<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela exporten 2,349,582 Fmk.<br />
Exporten af trävaror <strong>från</strong> Borgå för<strong>de</strong>lar sig på nedanståen<strong>de</strong> firmor:<br />
Totala exporten af såga<strong>de</strong> trävaror uppg<strong>år</strong> till ungefär 392,000 kbf. mer<br />
än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888. Ökningen häri faller på Spanien med 230,000, Belgien<br />
med 190,000 samt Frankrike <strong>och</strong> Holland med hvar<strong>de</strong>ra cirka 60,000 kbf.<br />
I exporten till Storbritannien <strong>och</strong> Danmark visar sig <strong>de</strong>remot en minskning af<br />
respektive cirka 75,000 <strong>och</strong> 60,000 kbf.<br />
Exporten af bjelkar till Holland har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et minskats med c:a 140,000<br />
kbf. emot <strong>år</strong> 1888.<br />
Skeppsrörelsen i <strong>de</strong>nna hamn har, oberäknadt kustfaran<strong>de</strong> ångbåtar samt<br />
6 större <strong>och</strong> mindre bogserbåtar, un<strong>de</strong>rhållits af:
180<br />
Fredrikshamn (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Det nu tilländalupna <strong>år</strong>et ingick med lysan<strong>de</strong> löften, hvilka äfven till<br />
största <strong>de</strong>len uppfylts. I alla branscher af affärer har en märkbart större lifaktighet<br />
gjort sig gällan<strong>de</strong>, till hvilken orsakerna helt visst äro att söka i <strong>de</strong>t<br />
allmänna välstånd, s<strong>om</strong> nu gen<strong>om</strong> nära ett qvart sekel goda <strong>år</strong> småning<strong>om</strong> vunnit<br />
insteg i lan<strong>de</strong>t.<br />
Den vigtigaste exportartikeln <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna station, trävaror, ha<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> en<br />
liflig efterfrågan redan i <strong>de</strong>cember 1888 betydligt stigit i pris <strong>och</strong> höllo noteringarne<br />
sig vid samma höjd hela säsongen, oaktadt mera trävaror, här s<strong>om</strong><br />
annorstä<strong>de</strong>s, af exportörerna tillverkats.<br />
Seglationen öppna<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 14 maj <strong>och</strong> har distriktet sedan <strong>de</strong>ss besökts af<br />
inalles 114 fartyg, af hvilka 1 svensk ångare samt 1 norsk ångare <strong>och</strong> 14<br />
norska segelfartyg.<br />
Importen har <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> varit obetydligt större än sista <strong>år</strong>et <strong>och</strong> har <strong>de</strong>n<br />
utgjorts hufvudsakligast af kaffe, socker, viner, salt samt ryskt mjöl, gryner<br />
<strong>och</strong> tobak till ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af c:a 46,000 Fmk.<br />
Exporten<br />
<strong>år</strong> utskeppats:<br />
best<strong>år</strong>, s<strong>om</strong> nämndt, främst af trävaror, hvaraf un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t<br />
Bundt virke 2,173 kbm.<br />
Öågadt eller hugget virke _ 27,047 B<br />
samt <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> mindre qvantiteter tjära, mjöl <strong>och</strong> gryner.<br />
Un<strong>de</strong>r loppet af <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> hafva tvänne mindre sågverk, begge i We<strong>de</strong>rlaks<br />
socken, uppbygts <strong>och</strong> k<strong>om</strong>ma antagligen redan nästa v<strong>år</strong> att kunna utskeppa<br />
ansenliga qvantiteter trävaror.<br />
Några sv<strong>år</strong>are farsoter har distriktet ej hemsökts af, så när s<strong>om</strong> på <strong>de</strong>n<br />
öfverallt förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> influenzan.<br />
Kotka (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Kotka hamn, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 16 maj öppna<strong>de</strong>s för <strong>sjöfart</strong>en, har un<strong>de</strong>r seglationsti<strong>de</strong>n<br />
besökts af inalles 336 segel- <strong>och</strong> ångfartyg, kustångare <strong>och</strong> mindre farkoster<br />
häri icke beräkna<strong>de</strong>.<br />
Af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg hafva 21 svenska med inalles 4,366 reg.tons<br />
drägtighet <strong>och</strong> 52 norska med tillsammans 24,202 reg.-toDS drägtighet<br />
ank<strong>om</strong>mit till Kotka, af hvilka en svensk brigg med last af stenkol, hvars<br />
frakt utgjor<strong>de</strong> Fmk 3,000. De öfriga hafva ank<strong>om</strong>mit hit i barlast <strong>och</strong> afgått<br />
häri<strong>från</strong> med trälast till olika län<strong>de</strong>r, undantagan<strong>de</strong>s en norsk brigg, s<strong>om</strong><br />
afgick häri<strong>från</strong> i barlast till Fredrikshamns distrikt för att <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s intaga<br />
trälast.
181<br />
Importen till Kotka un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et har varit följan<strong>de</strong>:<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela importen Fmk 425,733.<br />
Exporten un<strong>de</strong>r samma tid har utgjorts af följan<strong>de</strong>:<br />
Vär<strong>de</strong>t af exporten uppg<strong>år</strong> till ett sammanlagdt belopp af Fmk 8,865,883.<br />
Den 2 <strong>de</strong>cember isbela<strong>de</strong>s Kotka hamn, hvarmed <strong>sjöfart</strong>en för <strong>år</strong>et upphör<strong>de</strong>.<br />
Några sjukd<strong>om</strong>ar af farlig eller epi<strong>de</strong>misk art hafva ej un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förek<strong>om</strong>mit,<br />
med undantag af <strong>de</strong>n gängse spridda influenzan, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r november<br />
månad utbröt äfven här.<br />
Hangö (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
I afseen<strong>de</strong> å importen till <strong>och</strong> exporten <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna ort föreligga nedanståen<strong>de</strong><br />
statistiska uppgifter.<br />
Import.
182<br />
Export.<br />
I likhet med hvad un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 var fallet har äfven un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong><br />
oxporten häri<strong>från</strong> till Sverige till följd af <strong>de</strong> känbara tullafgifterna i sistnämda<br />
land betydligt aftagit, isynnerhet hvad landtmannaprodukter beträffar. Transitotrafiken<br />
via Sverige till England har äfven så godt s<strong>om</strong> upphört till följd af<br />
<strong>de</strong>n sv<strong>år</strong>a konkurrens, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n reguliera förbin<strong>de</strong>lsen mellan Hangö <strong>och</strong><br />
Köpenhamn uppstått, emedan frakten ställer sig betydligt förmånligare sjöle<strong>de</strong>s.<br />
Emigrationen <strong>från</strong> Finland till Amerika, s<strong>om</strong> också höll på att taga vägen<br />
via Köpenhamn <strong>och</strong> Hamburg, har numera gen<strong>om</strong> nedsättning i biljettpriset å<br />
svenska jernvägarne, Wilsons-ångarena <strong>från</strong> Göteborg till Hull <strong>och</strong> ångaren<br />
»Express» återgått till <strong>de</strong>n gamla routen via Stockholm.<br />
Importen <strong>från</strong> Sverige har hvad isynnerhet jern beträffar varit rätt liflig.<br />
Köran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l ångfartyget »Express» tagit i förmedlan<strong>de</strong>t af ofVannämda<br />
varuutbyte, har fartygets redare sås<strong>om</strong> vanligt välvilligt lemnat följan<strong>de</strong><br />
med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n:<br />
Ångfartyget, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r loppet af vintern 1888—<strong>1889</strong> bort enligt <strong>de</strong>n<br />
kontrahera<strong>de</strong> öfverensk<strong>om</strong>melsen verkställa 26 reseturer, blef af <strong>de</strong> rådan<strong>de</strong>
183<br />
ogynsamma isförhållau<strong>de</strong>na i Östersjön förhindrad att verkställa mera än 17<br />
turer. Den 6 februari afgick »Express» sås<strong>om</strong> vanligt i<strong>från</strong> Stockholm <strong>och</strong><br />
ha<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> dag k<strong>om</strong>mit 3 /4 svensk mil nära Hangö båkland, dä båten plötsligt<br />
kringrän<strong>de</strong>s af grof drifis, i hvilken <strong>de</strong>n in<strong>om</strong> kort fullständigt fastna<strong>de</strong>.<br />
I <strong>de</strong>tta redlösa tillstånd för<strong>de</strong>s fartyget <strong>de</strong>refter jemte <strong>de</strong>n <strong>om</strong>gifvan<strong>de</strong> ismassan<br />
af strömmen norr ut längs <strong>de</strong> finska skären <strong>och</strong> ha<strong>de</strong> redan erhållit några mindre<br />
grundstötningar, efter hvilka <strong>de</strong> <strong>om</strong>bord varan<strong>de</strong> gjor<strong>de</strong> sig redo att lemna<br />
ångbåten, då isen slutligen något öppna<strong>de</strong> sig, hvarefter »Express» efter tre<br />
dygns sv<strong>år</strong>t arbete lycka<strong>de</strong>s nästan oskadad taga sig fram till Sandhamn <strong>och</strong><br />
Stockholm. Här låg båten se<strong>de</strong>rmera infrusen till i medlet af april månad,<br />
då <strong>de</strong>n lycka<strong>de</strong>s forcera ishindren såväl på <strong>de</strong>n svenska s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n finska kusten<br />
samt åter anlän<strong>de</strong> till Hangö <strong>de</strong>n 19 samma månad i <strong>de</strong>n af <strong>de</strong>n danska »Bry<strong>de</strong>ren»<br />
samma dag upptagna rännan.<br />
Un<strong>de</strong>r fartygets ofvannämda 17 resor befordra<strong>de</strong>s, förut<strong>om</strong> 1,781 passagerare<br />
till Sverige <strong>och</strong> 732 passagerare <strong>från</strong> nämnda land, varor af <strong>de</strong>t slag <strong>och</strong><br />
till <strong>de</strong>t antal efterföljan<strong>de</strong> tabell närmare utvisar:
184<br />
Sås<strong>om</strong> redan ofvan antydt, var äfven un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>a vinter Hangö<br />
hamn un<strong>de</strong>r längre tid spärrad af is eller i<strong>från</strong> början af februari till medlet<br />
af april månad. I början af april ingick <strong>från</strong> »Det forene<strong>de</strong> Dampskibsselskab»<br />
i Köpenhamn till finska senaten gen<strong>om</strong> danske generalkonsuln i Åbo ett anbud<br />
att sända isbrytaren »Bry<strong>de</strong>ren» till Hangö för att söka öppna inloppet till<br />
hamnen <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s, emot <strong>de</strong>t att finska regeringen skulle förbinda sig att <strong>de</strong>ls<br />
bestrida <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmed förena<strong>de</strong> direkta kostna<strong>de</strong>rna, beräkna<strong>de</strong> till 3- à 4,000 kr.,<br />
<strong>de</strong>ls <strong>de</strong>rutöfver särskildt till re<strong>de</strong>riet utbetala ett honorarium, beroen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n<br />
effektiva nytta, s<strong>om</strong> af ångaren uträtta<strong>de</strong>s.<br />
Senaten, s<strong>om</strong> ansåg att härigen<strong>om</strong> tillfälle skulle yppas, icke blott att få<br />
<strong>de</strong>n redan sedan tvänne måna<strong>de</strong>r pågåen<strong>de</strong> isblocka<strong>de</strong>n af Hangö hamn sprängd,<br />
utan äfven att praktiskt kunna stu<strong>de</strong>ra en kraftig isbrytareångbåts förmåga att<br />
forcera grof hafsis af <strong>de</strong>n beskaffenhet, s<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>mer i nordligare <strong>de</strong>len af<br />
Östersjön, <strong>och</strong> hvilket vore af särskild bety<strong>de</strong>lse för lösningen af <strong>de</strong>n i min<br />
senaste <strong>år</strong>sberättelse <strong>om</strong>handla<strong>de</strong> frågan <strong>om</strong> bestämman<strong>de</strong> af bästa sorten för<br />
<strong>de</strong>n för Hangö hamn afsedda nya isbrytaren, skynda<strong>de</strong> att antaga <strong>de</strong>t gjorda<br />
anbu<strong>de</strong>t, <strong>och</strong> anlän<strong>de</strong> på grund <strong>de</strong>raf äfven »Bry<strong>de</strong>ren» <strong>de</strong>n 16 april på aftonen<br />
utanför Hangö.<br />
Isforceringen börja<strong>de</strong>s genast <strong>och</strong> fortsattes med framgång följan<strong>de</strong> dag<br />
till <strong>de</strong>ss ångaren, s<strong>om</strong> då redan gen<strong>om</strong>trängt icke allenast <strong>de</strong>t starka ban<strong>de</strong>t<br />
packis utanför Hangö redd, utan äfven passerat halfva vägen emellan Hangö<br />
fyr <strong>och</strong> sta<strong>de</strong>ns hamn, gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>lvis ända till 30 tums is, vid en backning<br />
råka<strong>de</strong> ut för missö<strong>de</strong>t att få samtliga propellerbla<strong>de</strong>n afslagna emot iskanten.
185<br />
Skadan reparera<strong>de</strong>s emellertid snart <strong>och</strong> <strong>de</strong>n 20 forcera<strong>de</strong>s utan sv<strong>år</strong>ighet <strong>de</strong>n<br />
återståen<strong>de</strong> sträckan intill Hangö mölja i Därvaro af <strong>de</strong>n särskildt ditresta finska<br />
isbrytare-k<strong>om</strong>missionen.<br />
Nämnda k<strong>om</strong>mission, för hvars sammansättning <strong>och</strong> verksamhet närmare<br />
finnes redogjordt i min <strong>år</strong>sberättelse för <strong>år</strong> 1888, afgaf kort <strong>de</strong>refter sitt betänkan<strong>de</strong><br />
röran<strong>de</strong> isbrytarebåten för Hangö, hvari hemstäl<strong>de</strong>s att fartygets byggan<strong>de</strong><br />
skulle öfverlemnas till en svensk verkstad, <strong>och</strong> en månad senare nppgjor<strong>de</strong>s<br />
äfven kontrakt med Bergsunds mekaniska verkstad <strong>om</strong> levereran<strong>de</strong> till<br />
slutet af februari månad 1890 af <strong>de</strong>n ifrågavaran<strong>de</strong> isbrytarebåten till ett pris<br />
af cirka 440,000 kronor, samt hufvudsakligen i öfverensstämmelse med följan<strong>de</strong><br />
beskrifning:<br />
Ångaren k<strong>om</strong>mer att blifva 160 fot lång <strong>från</strong> bog till bog, 37 fot bred<br />
<strong>och</strong> kan vid behof sänkas till 20 fots djupgåen<strong>de</strong>. Partyget blir h. o. h. öfverbygdt,<br />
hufvuddäcket af jern, beklädt med trä, <strong>och</strong> äfven öfversta <strong>de</strong>len af<br />
fördäcket blir af jern. Båten blir så starkt byggd s<strong>om</strong> möjligt <strong>och</strong> särskildt<br />
skola alla till buds ståen<strong>de</strong> me<strong>de</strong>l användas för att göra båten kraftig nog att<br />
motstå ispressning. Materialet blir <strong>de</strong>t bästa, <strong>om</strong> möjligt pud<strong>de</strong>lplåt. Ångaren<br />
in<strong>de</strong>las i 10 vattentäta rum <strong>och</strong> förses med maskiner, s<strong>om</strong> skola utveckla 1,200<br />
hästkrafter. Pannornas antal blir fyra. Utrymmet för kolförrå<strong>de</strong>t blir så stort,<br />
att ångaren kan gå med full fart un<strong>de</strong>r 8 dygn å rad utan afbrott.<br />
Tacklingen blir slättoppad skonert. Vid inredningen af båten k<strong>om</strong>mer att<br />
tagas hänsyn till möjligheten att <strong>de</strong>n skall kunna herbergera passagerare. Båten<br />
utrustas med 2 lifräddningsbåtar <strong>och</strong> 2 isbåtar. Fartygets centrifugalpump<br />
bör med lätthet kunna apteras för utpumpniug af andra fartyg <strong>och</strong> skall kunna<br />
pumpa 1,150 ton vatten i timmen.<br />
Då <strong>de</strong>t emellertid visat sig att sv<strong>år</strong>ighet skulle uppstå för verksta<strong>de</strong>n att<br />
fullgöra leveransen till <strong>de</strong>n utsatta tidpunkten, i fall arbetet skulle utföras endast<br />
med <strong>de</strong>t utsökta material <strong>och</strong> <strong>de</strong>n ytterliga noggrannhet i <strong>de</strong>taljerna, s<strong>om</strong><br />
for ett fartyg af <strong>de</strong>n ifrågavaran<strong>de</strong> beskaffenheten ansågs önskvärd, utsträcktes<br />
leveransti<strong>de</strong>n för <strong>de</strong>n till »Murtaja» döpta isbrytarebåten med en månad eller<br />
till slutet af mars månad <strong>år</strong> 1890.<br />
Helsingfors.<br />
Hamnen besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 6,591 fartyg <strong>om</strong> 413,143 ton, inberäknadt<br />
kustfartygen, <strong>de</strong>raf <strong>från</strong>:
Af främman<strong>de</strong> nationalitet voro:<br />
186<br />
Af <strong>de</strong>ssa voro i barlast eller utan last 25 ångfartyg <strong>och</strong> 41 segelfartyg.<br />
Första segelfartyget inklarera<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 6 maj <strong>och</strong> <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember voro<br />
hamnarne ännu isfria.<br />
Afven un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> har <strong>de</strong>n regelbundna ångfartygsförbin<strong>de</strong>lsen emellan<br />
Sveriges <strong>och</strong> Finlands hufvudstä<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>rhållits af sju uteslutan<strong>de</strong> finska ångare,<br />
af hvilka tvänne un<strong>de</strong>r större <strong>de</strong>len af s<strong>om</strong>maren en gång i veckan alterneran<strong>de</strong><br />
afgingo direkte i<strong>från</strong> hvar<strong>de</strong>ra af ändstationerna, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong> öfriga<br />
jemväl anlöpte en eller flera af <strong>de</strong> mellanliggan<strong>de</strong> finska stä<strong>de</strong>rna. Emellan<br />
samtliga <strong>de</strong>ssa ångbåtar, af hvilka <strong>de</strong> flesta tillhör<strong>de</strong> olika bolag, ha<strong>de</strong> ånyo en<br />
seglationsfiörening blifvit bildad, hvarigen<strong>om</strong> åtskilliga af <strong>de</strong> i min senaste <strong>år</strong>sberättelse<br />
påpeka<strong>de</strong> missförhållan<strong>de</strong>n i fråga <strong>om</strong> sättet för k<strong>om</strong>munikationens<br />
un<strong>de</strong>rhållan<strong>de</strong> blifvit afhjelpta.<br />
Sakna<strong>de</strong>n af all utländsk konkurrens gör emellertid att fraktsatserna å<br />
nämnda seglationsförenings båtar fortfaran<strong>de</strong> hålla sig synnerligen höga, <strong>och</strong><br />
blir <strong>de</strong>tta förhållan<strong>de</strong> i synnerhet märkbart vid trafiken emellan sådana orter,<br />
<strong>de</strong>r någon täflan med jernvägsförbin<strong>de</strong>lse ej är att befara, <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s i främsta<br />
rummet emellan samtliga finska orter <strong>och</strong> Stockholm.<br />
Passageraretaxan emellan Helsingfors <strong>och</strong> Stockholm utgör för <strong>de</strong> fyra<br />
olika klasserna Fmk 45, 36, 26 <strong>och</strong> 20, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n <strong>de</strong>remot för <strong>de</strong>n<br />
i <strong>de</strong>t närmaste lika långa sträckan emellan Helsingfors <strong>och</strong> S:t Petersburg endast<br />
utgör respektive Fmk 22, 18, 12 <strong>och</strong> 9. På linien Åbo—Stockholm erlägges<br />
i passagerareafgift Fmk 32, 26, 20 <strong>och</strong> 15, men <strong>de</strong>remot på <strong>de</strong>n fullt<br />
ut lika långa linien Åbo—Helsingfors blott Fmk 15, 12, 10 <strong>och</strong> 8.<br />
I afseen<strong>de</strong> å exporten till <strong>och</strong> importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena föreligga<br />
följan<strong>de</strong> af tullkammaren härstä<strong>de</strong>s benäget lemna<strong>de</strong> uppgifter:<br />
* Uppgifterna officiell lemna<strong>de</strong> <strong>från</strong> hamnkontoret i Helsingfors, men, antagligen tili<br />
följd af olika beräkningsgrun<strong>de</strong>r, ej fällt överensstämman<strong>de</strong> med <strong>de</strong> vid generalkonsulatet förda<br />
anteckningarna.
187
188
189
190<br />
Totalbeloppet af hufvudsta<strong>de</strong>ns import uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> till ett<br />
vär<strong>de</strong> af 32,620,965 Fmk, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att vär<strong>de</strong>t af hela exporten beräknas till<br />
7,596,728 Fmk. Motsvaran<strong>de</strong> siffror un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> voro 27,264,795<br />
samt 6,572,688 Fmk, hvadan alltså un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et importen ökats med ett vär<strong>de</strong><br />
af något öfver 5 millioner <strong>och</strong> exporten med ett vär<strong>de</strong> af cirka 1 million. I<br />
importen intages sås<strong>om</strong> vanligt första rummet af manufaktur, korta <strong>och</strong> galanterivaror<br />
med ett vär<strong>de</strong> af 3,412,000 Fmk, <strong>de</strong>rnäst k<strong>om</strong>mer kaffe med 2,329,000<br />
Fmk, socker 1,718,000 Fmk, hvetemjöl samt ångfartyg med cirka 1,500,000<br />
Fmk för hvar<strong>de</strong>ra samt färdiga klä<strong>de</strong>r med 1,342,000 Fmk. Den största anparten<br />
i exporten tages af trävarorna med ett vär<strong>de</strong> af 4,500,000 Fmk, papper<br />
<strong>och</strong> pappersmassa med 1,200,000 Fmk, garn <strong>och</strong> väfna<strong>de</strong>r med 593,000<br />
Fmk samt smör med 290,000 Fmk.<br />
Vid Helsingfors tullkammare steg uppbör<strong>de</strong>n <strong>år</strong> <strong>1889</strong> till cirka 5,800,000<br />
Fmk emot 4,800,000 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888.<br />
Kristinestad.<br />
I afseen<strong>de</strong> å importen till <strong>och</strong> exporten <strong>från</strong> <strong>de</strong>nDa ort un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong><br />
föreligga nedanståen<strong>de</strong> statistiska uppgifter:
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> inklarera<strong>de</strong>s:<br />
191<br />
De förhoppningar, s<strong>om</strong> i v<strong>år</strong>as stäl<strong>de</strong>s på <strong>sjöfart</strong>ens lifaktighet, synas till<br />
<strong>de</strong>t mesta hafva besannats. Härvaran<strong>de</strong> exportörer hafva sluppit sitt gamla<br />
trävirke, sin tjära <strong>och</strong> sin spanmål.<br />
Upplagsplatserna stå t<strong>om</strong>ma samt redo att ånyo fyllas un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
vintern, <strong>och</strong> landtmannen kan <strong>de</strong>rför vänta efterfrågan på nämDda produkter.
192<br />
Hafren, <strong>de</strong>t numera mest begärliga sä<strong>de</strong>sslag för export, vinner här <strong>om</strong>kring,<br />
liks<strong>om</strong> i hela Österbotten <strong>och</strong> för resten i hela Finland, allt större <strong>och</strong><br />
större terräng med hvarje <strong>år</strong>. Efterfrågan <strong>de</strong>rpå blir likaså för hvarje <strong>år</strong> lifligare,<br />
åtminstone här på trakten, till följd af att svenska spanmålshandlan<strong>de</strong><br />
sökt sig uppköpare bland v<strong>år</strong>a kustbor också på landsbyg<strong>de</strong>n. Eller rättare,<br />
ett fåtal af <strong>de</strong> senare hafva sökt köpare på andra sidan Bottenhafvet, hvilka<br />
lemnat <strong>de</strong>m förskott i <strong>och</strong> för uppköp af hafre. Denna affär har småning<strong>om</strong><br />
så utvidgats, att <strong>de</strong>n nu tor<strong>de</strong> vara till ganska stort förfång för <strong>de</strong> inhemska<br />
i <strong>de</strong>nna affär sedan gammalt intressera<strong>de</strong> köpmännen. För landtmannen är <strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>remot sär<strong>de</strong>les gynsam, ty Lan k<strong>om</strong>mer sig gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> konkurrensen<br />
alltid till någon penni mer på lispun<strong>de</strong>t.<br />
Omkring hundra tusen pund hafre hafva nu på senhösten häri<strong>från</strong> utskeppats,<br />
men i sanningens intresse tor<strong>de</strong> dock böra nämnas att <strong>de</strong>t icke fullt fyra<br />
mil härifrän belägna Kaskö häri nått en högre exportsiffra.<br />
Om nu i me<strong>de</strong>ltal för hafren betalats en mark pr lispund, så är <strong>de</strong>t en<br />
ansenlig summa, s<strong>om</strong> för<strong>de</strong>lats på ikringliggan<strong>de</strong> landsbyg<strong>de</strong>r, hvilka, att döma<br />
af <strong>de</strong>n stora tillströmningen af hafrelass, s<strong>om</strong> vid <strong>år</strong>ets slut påg<strong>år</strong>, ej ännu<br />
synes uttömt sina förråd.<br />
Lovisa (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Sjöfarten öppna<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 12 maj <strong>och</strong> upphör<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 28 november, då <strong>de</strong>t<br />
sista fartyget un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et inklarera<strong>de</strong>s. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna tid besöktes vicekonsulatsdistriktet<br />
af 5 norska <strong>och</strong> 1 svenskt segelfartyg, hvarförut<strong>om</strong> 1 svenskt ångfartyg,<br />
enligt tullkammarens å orten med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgift, <strong>de</strong>n 6 november besökt<br />
orten <strong>och</strong> här lossat en <strong>de</strong>l af sin innehafda kornlast utan att anmäla sig<br />
vid vicekonsulatet eller <strong>de</strong>r afbörda sig stadgad konsulatafgift.<br />
Några <strong>han<strong>de</strong>l</strong>srelationer med Norge hafva, såvidt kändt är, icke un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
förek<strong>om</strong>mit, <strong>och</strong> med Sverige hafva <strong>de</strong> inskränkt sig till endast import af följan<strong>de</strong><br />
artiklar:
193<br />
Tammerfors (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Äfven <strong>1889</strong> kan for v<strong>år</strong> trakt <strong>och</strong> specielfc för v<strong>år</strong> stad inregistreras sås<strong>om</strong><br />
ett i allmänhet mycket godt <strong>och</strong> välsignelserikt <strong>år</strong>. Visserligen var v<strong>år</strong>sä<strong>de</strong>n<br />
mindre lyckad <strong>och</strong> gräsvallarnes afkastning un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan — höstaåd<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>remot gaf bättre äring —, men lif <strong>och</strong> rörelse herrska<strong>de</strong> <strong>år</strong>et <strong>om</strong> vid<br />
alla v<strong>år</strong>a fabriker <strong>och</strong> i alla affärsgrenar; <strong>de</strong> förstnämnda voro så att säga öfverhopa<strong>de</strong><br />
med or<strong>de</strong>r <strong>från</strong> bå<strong>de</strong> in- <strong>och</strong> utlan<strong>de</strong>t samt kun<strong>de</strong> utan afbrott arbeta<br />
med full kraft, hvarvid ett jemnare vattenstånd, än vi på flera <strong>år</strong> haft,<br />
utgjor<strong>de</strong> en vär<strong>de</strong>full hjelp, <strong>och</strong> köpmännen ha<strong>de</strong> nästan utan undantag en jemn<br />
<strong>och</strong> god <strong>om</strong>sättning såväl på platsen s<strong>om</strong> i trakten här <strong>om</strong>kring.<br />
Exempelvis kunna vi anföra några statistiska uppgifter öfver tvänne af<br />
v<strong>år</strong>a mest betydan<strong>de</strong> industrigrenar, b<strong>om</strong>ullsvaror <strong>och</strong> papper, nämligen:<br />
1) Härvaran<strong>de</strong> b<strong>om</strong>ullsspinneri (firma Finlayson & C:o), med en arbetsstyrka<br />
af cirka 1,950 personer, förbruka<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 9,216 balar amerikansk<br />
b<strong>om</strong>ull, netto vägan<strong>de</strong> 4,230,468 eng. ffi <strong>och</strong> tillverka<strong>de</strong> <strong>de</strong>raf:<br />
3,640,346 eng.
194<br />
2) Nokia Aktiebolag, träsliperi <strong>och</strong> pappersbruk, beläget cirka 16 kil<strong>om</strong>eter<br />
<strong>från</strong> sta<strong>de</strong>n, tillverka<strong>de</strong> <strong>och</strong> exportera<strong>de</strong> till Ryssland, Spanien, Brasilien,<br />
Peru, Japan o. s. v. cirka 5.000 ton tryck- <strong>och</strong> tapetpapper.<br />
De i senaste <strong>år</strong>sberättelsen uttala<strong>de</strong> förhoppningarna angåen<strong>de</strong> en liflig <strong>och</strong><br />
lönan<strong>de</strong> trävaruutskeppning besanna<strong>de</strong>s i så måtto att afsättningen raskt <strong>och</strong><br />
ledigt sked<strong>de</strong> till samma höga pris s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r fjol<strong>år</strong>ets höst till i början af<br />
augusti månad, då en viss tröghet vid försäljningarna för höstskeppning inträd<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> vålla<strong>de</strong> prisens nedåtgåen<strong>de</strong>; i synnerhet tycktes Frankrike <strong>och</strong> Belgien<br />
hafva till fullo fylt sina behof <strong>och</strong> ytterst få kontrakt uppgjor<strong>de</strong>s till <strong>de</strong>ssa<br />
län<strong>de</strong>r (med minst 10 sh. afslag per std.).<br />
En un<strong>de</strong>r loppet af 1888 mycket begärlig exportartikel, planchetter, 1"<br />
X4", 1"X4'/," <strong>och</strong> 1"X5", fann ännu un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första hälft villiga afnämare,<br />
men ha<strong>de</strong> då också till <strong>de</strong>n grad fylt <strong>de</strong>n utländska markna<strong>de</strong>n att några fä<br />
försäljningar för senhösten blott kun<strong>de</strong> åstadk<strong>om</strong>mas till betydligt reducera<strong>de</strong><br />
pris <strong>och</strong> att all vidare efterfrågan för v<strong>år</strong>utskeppning uteblef.<br />
Angsågarne här i trakten såga nu i stället 2" battensX3, 3 l /t <strong>och</strong> 4"<br />
<strong>och</strong> sägas hafva god afsättning för <strong>de</strong>m på England till normala pris, i synnerhet,<br />
för 2"X±".<br />
Vidk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> nya kontrakt för v<strong>år</strong>- <strong>och</strong> s<strong>om</strong>marskeppning, hvilka <strong>år</strong>et<br />
förut uppgjor<strong>de</strong>s i stor skala tidigt på hösten, så iakttogo köparne i <strong>år</strong> en mycket<br />
reserverad hållning <strong>de</strong>rvid, i akt <strong>och</strong> mening att påtvinga säljarne än lägre<br />
pris gent emot <strong>de</strong> sistnämn<strong>de</strong>s pretentioner på någon förhöjning. Högst få försäljningar<br />
afsluta<strong>de</strong>s också un<strong>de</strong>r sådana förhållan<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>år</strong>et tilländagick med<br />
en viss spänning parterna emellan. Dock tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t kunna antagas att åtminstone<br />
för v<strong>år</strong>skeppning fulla 1888 <strong>år</strong>s pris erhållas i <strong>och</strong> för <strong>de</strong> oundgängliga<br />
behofvens fyllan<strong>de</strong>. Beträffan<strong>de</strong> s<strong>om</strong>marskeppningar <strong>de</strong>remot tyckas utsigterna<br />
vara mindre gynsamma.<br />
Skogsutdrifningen försv<strong>år</strong>a<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r vintern till yttersta grad gen<strong>om</strong> brist<br />
på snö <strong>och</strong> köld, <strong>och</strong> antagligen k<strong>om</strong>mer v<strong>år</strong>ens tumniDgsIista att utvisa ett<br />
<strong>de</strong>ficit i <strong>de</strong>t antal stockar, s<strong>om</strong> egarne gjort sig förhoppning <strong>om</strong> att kunna få<br />
framforsladt. Arbetskraft sakna<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>t hela taget icke, men fanns tyvärr ej<br />
alltid till hands just <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n behöf<strong>de</strong>s, emedan folket på grund af <strong>de</strong>n <strong>om</strong>bytliga<br />
vä<strong>de</strong>rleken s<strong>om</strong> oftast flytta<strong>de</strong> <strong>från</strong> ställe till ställe.<br />
Exporten af skogsfogel var i <strong>år</strong> än mindre än 1888, då tillgången till<br />
följd af <strong>de</strong>n blida vintern blott blef obetydlig.<br />
Till Sverige skeppa<strong>de</strong>s häri<strong>från</strong> blott mindre partier, något mera dock till<br />
Norge, Danmark <strong>och</strong> Ryssland, hvilket sistnämnda rike i synnerhet efterfråga<strong>de</strong><br />
hjerpe <strong>och</strong> snöripa. Den senare fågelarten ditskicka<strong>de</strong>s för <strong>de</strong>t mesta utan vingar,<br />
då <strong>de</strong>ssa funno en god marknad i Paris sås<strong>om</strong> damhattprydna<strong>de</strong>r. De<br />
gängse prisen voro:<br />
För goda arbetshästar uppträd<strong>de</strong> Ryssland mer <strong>och</strong> mer sås<strong>om</strong> liflig köpare<br />
<strong>och</strong> större antal sådana inköptes & markna<strong>de</strong>rna härstä<strong>de</strong>s för naborikets<br />
räkning. Till Sverige sål<strong>de</strong>s äfven, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta oaktadt <strong>de</strong>n höga införseltullen,<br />
några tiotal, ett bevis att <strong>de</strong>n finska racen <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s gjort sig <strong>om</strong>tyckt.<br />
Djurskinn gingo häri<strong>från</strong> sås<strong>om</strong> förut mest till Ryssland, dock var qvantiteten<br />
vida mindre än fjol<strong>år</strong>ets <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> icke öfverstigit
195<br />
famt några tiotal stycken hermelinskinn, hvilka emellertid nu mindre efterfrågas.<br />
Smörexporten fir numera ej heller så obetydlig häri<strong>från</strong> <strong>och</strong> utgör vigten<br />
af till England utskeppadt mejerismör minst 45,000 kg., betingan<strong>de</strong> ett pris<br />
af Fmk 2'25 à 2"35 pr kg.; sä kalla<strong>de</strong> bondsmör, <strong>om</strong>arbetadt <strong>och</strong> packadt i<br />
större fjerdingar är mycket efterfrågadt för bå<strong>de</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge — <strong>de</strong>tta<br />
senare land håller tväoue ständiga uppköpare härstä<strong>de</strong>s — samt äfven för Ryssland.<br />
De häri<strong>från</strong> sålda partierna tor<strong>de</strong> uppgå till cirka 140,000 à 150,000<br />
kg. <strong>och</strong> ren<strong>de</strong>ra Fmk 1'70 à 1'76 pr kg.<br />
Tammerfors' stad har numera öfver 18,000 innevånare <strong>och</strong> är sålunda<br />
lan<strong>de</strong>ts fjer<strong>de</strong> stad.<br />
Torneå (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
I afseen<strong>de</strong> å exporten <strong>från</strong> <strong>och</strong> importen till <strong>de</strong>nna ort un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong><br />
föreligga nedanståen<strong>de</strong> statistiska uppgifter:<br />
Export.<br />
Import.<br />
Uleåborg (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Från <strong>de</strong>n 6 juni, då <strong>sjöfart</strong>en härstä<strong>de</strong>s öppna<strong>de</strong>s, till <strong>de</strong>n 13 november,<br />
då kuståogaren »Necken» sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t sista fartyget för <strong>år</strong>et afgick <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna<br />
hamn, hafva vid härvaran<strong>de</strong> tullkammare inklarerats 151 <strong>och</strong> utklarerats 155<br />
fartyg, oberäknadt kustångare <strong>och</strong> mindre farkoster. I afseen<strong>de</strong> å nationaliteten<br />
för<strong>de</strong>la <strong>de</strong> sig sålunda:
196<br />
Angåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna orts import ooh export föreligga följan<strong>de</strong> uppgifter:<br />
Import.<br />
Export.<br />
Exporten af såga<strong>de</strong> trävaror <strong>från</strong> Uleåborg för<strong>de</strong>lar sig på följan<strong>de</strong> firmor:
197<br />
hvaraf till England 74,135 kbm., till Frankrike 3,294 kbm., till Tyskland<br />
912 kbm., till Danmark 777 kbm.<br />
Exporten af tjära för<strong>de</strong>lar sig på följan<strong>de</strong> firmor:<br />
hvaraf till England 25,185 t:r, till Frankrike 7,945 t:r, till Holland 7,112<br />
t:r, till Tyskland 5,467 t:r, Danmark 2,007 t:r, Sverige 1,758 t:r, Norge 970<br />
t:r, Belgien 1,300 t:r, Italien 1,070 t:r, Kyssland 2,283 t:r.<br />
Wasa (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Samfärdseln emellan <strong>de</strong>nna ort <strong>och</strong> Sverige har äfven i <strong>år</strong> förmedlats me<strong>de</strong>lst<br />
fyra reguliert gåen<strong>de</strong> ångare: »Carl v. Linné», »Sundsvall», »Norra Finland»<br />
<strong>och</strong> »Gustaf Wasa». Den sistnämn<strong>de</strong>s tur har ibland intagits af ångaren<br />
»Wasa». S<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> ingen trafik öfver Qvarken, sås<strong>om</strong> isbelagd, egt<br />
rum, begynte samfärdseln <strong>de</strong>n 19 maj, i <strong>de</strong>t att »Norra Finland» ink<strong>om</strong>.<br />
Äfven <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> hafva såväl svenska s<strong>om</strong> norska segelfartyg i ganska ringa<br />
antal besökt v<strong>år</strong> hamn.<br />
Förut<strong>om</strong> i skeppslistorna upptagna svenska <strong>och</strong> norska fartyg har <strong>de</strong>nna<br />
hamn un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et angjorts af följan<strong>de</strong> nationers fartyg:<br />
Af <strong>de</strong>ssa äro 201 ångfartyg.
198<br />
Någon konkurrens med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg i fraktmarkna<strong>de</strong>n kan<br />
ej framhållas.<br />
Ett af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg har <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> drabbats af olycka, i <strong>de</strong>t<br />
att svenska barken »Superior», hemmahöran<strong>de</strong> i Helsingborg <strong>och</strong> förd af kapten<br />
A. Pehrsson, blef vrak i närheten af »Mellankallan». Man förmodar likväl att<br />
olyckan skulle skett mera norrut, ty när bergningsångarcn »Hero», s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna<br />
s<strong>om</strong>mar varit stationerad i v<strong>år</strong> hamn, anlän<strong>de</strong> dit i <strong>och</strong> för assistance, var riggen<br />
allaredan kapad <strong>och</strong> fartyget öfvergifvet. Besättningen ha<strong>de</strong> k<strong>om</strong>mit öfver<br />
till Holmsund. Detta sked<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 17 september. Fartyget befans vara totalt<br />
vrak <strong>och</strong> kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> bergås endast något af inventarierna.<br />
Importen <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge har varit temligen liflig <strong>och</strong> hafva <strong>de</strong><br />
förnämsta artiklarne utgjorts af spik, stål, hästskosöm, svartsmi<strong>de</strong>, plåt, krita,<br />
rödfärg, eldfast tegel, t<strong>om</strong>drittlar, mejeri- <strong>och</strong> jordbruksredskap samt <strong>från</strong> Norge<br />
sey <strong>och</strong> sill.<br />
Exporten på Sverige har fortgått ganska lifiigt hela s<strong>om</strong>maren igen<strong>om</strong>.<br />
För att närmare belysa <strong>de</strong>nsamma må här nedan upptagas <strong>de</strong> förnämsta artiklarne<br />
<strong>och</strong> ungefärliga qvantiteten af hvarje:<br />
Det i <strong>år</strong>sberättelsen för <strong>år</strong> 1888 <strong>om</strong>nämnda hamDsp<strong>år</strong>et är nu färdigt samt<br />
upplåtet för trafik <strong>och</strong> har redan många gånger varit till nytta.<br />
För att un<strong>de</strong>rlätta mejerismörexporten, s<strong>om</strong> bedrifvits i ganska stor skala,<br />
ha äfven i <strong>år</strong> kylvagnar tillhandahållits af jernvägen <strong>och</strong> har smöret på en<br />
bestämd veckodag afgått med ångfartyget »Carl v. Linné», till <strong>de</strong>ss <strong>de</strong>tta i<br />
september månad utsträckte sina turer till Gamla Karleby, dit <strong>de</strong>tsamma un<strong>de</strong>r<br />
hösten gjort fem resor.<br />
Skör<strong>de</strong>n har utfallit väl i allmänhet samt i synnerhet hvad hafre beträffar,<br />
<strong>och</strong> en lycklig <strong>om</strong>ständighet är att hösten varit så lång <strong>och</strong> tillåtit utförsel af<br />
cirka 70,000 tunnor hafre af <strong>år</strong>ets skörd, ty i motsatt fall ha<strong>de</strong> antagligen uppköpen<br />
af <strong>de</strong>nna artikel blifvit hämma<strong>de</strong> i brist på magasinsutrymme hos respektive<br />
exportörer.<br />
Någon immigration <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena har ej egt rum.<br />
Emigrationen har i likhet med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> varit sär<strong>de</strong>les stor <strong>från</strong> <strong>de</strong>ssa<br />
trakter <strong>och</strong> hafva <strong>de</strong> flesta emigranterna haft Amerika s<strong>om</strong> mål.<br />
Det sista segelfartyget afsegla<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 19 november, <strong>och</strong> med ångfartyget<br />
»Gustaf Wasa», s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 4 <strong>de</strong>cember utgick ur v<strong>år</strong> hamn, har <strong>sjöfart</strong>en för i<br />
<strong>år</strong> blifvit afslutad.
199<br />
Wiborg (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Efter en förhållan<strong>de</strong>vis sträng vinter 1888—<strong>1889</strong> kun<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en härstä<strong>de</strong>s<br />
obehindradt vidtaga först <strong>de</strong>n 16 maj, då tyske ångaren »Afrika» ink<strong>om</strong><br />
med styckegods <strong>från</strong> Lübeck.<br />
Då farle<strong>de</strong>n mellan Trångsund <strong>och</strong> Wiborg blifvit isfri <strong>de</strong>n 8 maj samt<br />
sista fartyget häri<strong>från</strong> utklarera<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 3 <strong>de</strong>cember, vara<strong>de</strong> sålunda <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s<br />
seglationstid cirka 6/3 måna<strong>de</strong>r. Hafvet <strong>från</strong> Trångsund utåt var likväl öppet<br />
ända till första dagarne af januari.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong> på Wiborg un<strong>de</strong>r seglations<strong>år</strong>et <strong>1889</strong> framg<strong>år</strong><br />
af följan<strong>de</strong>:<br />
Med last ank<strong>om</strong>mo sålunda inalles:<br />
<strong>och</strong> med last afgingo:<br />
Hela insegla<strong>de</strong> bruttofrakten uppgick till:<br />
Jemföres antalet <strong>och</strong> sammanlagda drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg,<br />
hvilka un<strong>de</strong>r seglationsti<strong>de</strong>n <strong>1889</strong> besökt Wiborgs hamn, med <strong>de</strong>sammas<br />
antal <strong>och</strong> drägtighet un<strong>de</strong>r hvarje af <strong>år</strong>en 1882—1888, uppst<strong>år</strong> följan<strong>de</strong> tabell:
200
201<br />
Häraf framg<strong>år</strong> visierligen att antalet af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg öfverstigit<br />
antalet af föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets med 1 fartyg, hvaremot sammanlagda tontalet<br />
allt mer <strong>och</strong> mer, med undantag af <strong>år</strong>en 1884 <strong>och</strong> 1887, är nedåtgåen<strong>de</strong>, <strong>och</strong><br />
tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta tydligen bevisa att stora ångare, främst engelska <strong>och</strong> tyska ångfartyg,<br />
<strong>år</strong> för <strong>år</strong> allt mera anlitas vid transporten af v<strong>år</strong> hufvu<strong>de</strong>xportartikel<br />
trävaror.<br />
Förhållan<strong>de</strong>t emellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>och</strong> öfriga län<strong>de</strong>rs <strong>sjöfart</strong> på<br />
Wiborg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong>:<br />
Sjöfarten förmedla<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong>:<br />
Af <strong>de</strong>ssa 1,118 fartyg<br />
Vid transporten af trävaror hafva användts inalles 246 fartyg eller 101<br />
ångfartyg <strong>och</strong> 145 segelfartyg, hvaraf:<br />
2 norska ångfartyg,<br />
4 svenska »<br />
95 ångfartyg af annan nationalitet,<br />
5 svenska segelfartyg,<br />
40 norska i><br />
100 segelfartyg af annan nationalitet.<br />
Summa 246 fartyg.
202<br />
I föreståen<strong>de</strong> tabeller ingå äfven kustfaran<strong>de</strong> ängfartyg. fSr hvilka tullklarering<br />
varit nödig, samt ett ganska stort antal sma fartyg för vedtransport<br />
till S:t Petersburg.<br />
Wiborgs varuutbyte med främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> framg<strong>år</strong> i hufvudsak<br />
af följan<strong>de</strong> uppställning, hvari dock endast <strong>de</strong> förnämsta <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sartiklarne ingå.<br />
Import.<br />
Socker, raffineradt <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t kg. 289,231<br />
» » gen<strong>om</strong> tullkammaren i Terijoki... » 250,000<br />
» » <strong>från</strong> Helsingfors » 1,550,000<br />
Sirap B 38,999<br />
Kaffe B 946,263<br />
Cikoria.... » 486,967<br />
Cikorierötter B 490,007<br />
The B 10,857<br />
Frukt, färsk <strong>och</strong> torkad » 125,414<br />
Kryddor af olika slag J> 7,452<br />
Konfekt <strong>och</strong> bakverk » 78,720<br />
Spanmål, <strong>om</strong>alen, räg B 2,192,056<br />
» i> hafre B 1,114,829<br />
B B korn B 539,806<br />
» » hvete » 42,924<br />
» J> hirs » 226,235<br />
» B ris i skal » 679,981<br />
» » ärter » 95,315<br />
Mjöl, råg- » 3.583,400<br />
hvete- r 1,686,588<br />
» skrädd- B 14,044<br />
» korn- » 74,191<br />
« potatis- » 10,419<br />
» malt l> 354,360<br />
» hvetekli... » 530,519<br />
Gryn, manna- B 20,737<br />
B hirs J> 107.185<br />
» bohvete- B 166,201<br />
» hafre- » 45,802<br />
» korn- B 127,458<br />
» ris- B 179,805<br />
i> aago- m. m . B 6,894<br />
Rotfrukter » 9,780<br />
Grönsaker- » 65,121<br />
Kött - » 192,114<br />
Fisk, torkad B 29,344<br />
» saltad B 1,775,370<br />
Delikatesser B 13,863<br />
Smör B 12,880<br />
Talg B 33,352<br />
Tvål B 80,933<br />
Tobak, oarbetad B 552,697<br />
B arbetad » 3,808<br />
Frö af skilda slag B 39,367<br />
Gödningsämnen » 264,186
203<br />
Kraftfo<strong>de</strong>r kg. 21,755<br />
Väfnadcr, af si<strong>de</strong>n <strong>och</strong> halfsi<strong>de</strong>n » 1,085<br />
» » ylle » 36,012<br />
» » andra slag » 77,998<br />
Band af skilda slag _ » 1,551<br />
Färdiga klä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> pelterier » 4,420<br />
Garn af skilda slag j> 22,591<br />
Galanteri- <strong>och</strong> korta varor » 5,805<br />
Gummiarbeten » 1,489<br />
Papper, papp <strong>och</strong> arbeten <strong>de</strong>raf _ » 98,309<br />
Glas-, fajans- <strong>och</strong> porslinsarbeten s> 78,480<br />
Jern <strong>och</strong> stål » 1,059,246<br />
» » arbeten <strong>de</strong>raf, finare » 267,937<br />
» » » 5> gröfre « 117,593<br />
Maskiner <strong>och</strong> maskin<strong>de</strong>lar » 259,568<br />
Apparater, elektriska » 4,410<br />
Metaller, andra än jern <strong>och</strong> stål » 136,356<br />
» arbeten <strong>de</strong>raf r> 26,368<br />
Tackjern » 242,339<br />
Stenkol <strong>och</strong> cokes » 4,928,534<br />
Färger af skilda slag » 230,309<br />
Oljor af skilda slag » 251,956<br />
Fernissa _ s 5.612<br />
Petroleum » 918^812<br />
Eldfast tegel » 590,000<br />
Cement » 487,938<br />
Krita » 291.973<br />
Alabaster J> 31,943<br />
Svafvel » 15.422<br />
Korkbark J> 17.515<br />
Hudar » 53.858<br />
Humle » 12,847<br />
Hartz )> 65.501<br />
Patroner, krut <strong>och</strong> dynamit f> 3,534<br />
Snickarearbeten _ » 164.623<br />
Splint » 52,921<br />
Hampa, rep <strong>och</strong> garn — » 98,044<br />
Soda... » 104,611<br />
Glaubersalt » 80,100<br />
Salt, raffineradt » 2,050<br />
Salt hl. 144.796<br />
Viner, på fat kg. 136,142<br />
» T> flaskor st. 6.765<br />
Champagne , - » 3,003<br />
Spirituösa, på flaskor - - » 6,337<br />
» i) fat -— kg- 25.219<br />
Öl liter 209<br />
Diverse varor kg. 183,458<br />
Apotekarevaror, vär<strong>de</strong> Fmk 64.237<br />
Böcker J> 55,463<br />
Tobak på transitoupplag kg. 20.000<br />
För ryska kronans räkning, spanmål af skilda slag... » 1,500,000
204<br />
Hela importen representerar i Tigt kg. 45,690,444 <strong>och</strong> i vär<strong>de</strong> Fmfc<br />
16,076,960. Deraf anlän<strong>de</strong> sjöle<strong>de</strong>s 32,468,554 kg. <strong>och</strong> pr jernväg 13,221,896<br />
kg. latra<strong>de</strong>n vid tullkammaren steg till Fmk 2,081,733'94.<br />
Export.<br />
Plankor, battens <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r enligt motat.<br />
specifikation S:t Ptbg.-Std. 37,153<br />
Squares (björk) _ kbf. 129,030<br />
Stäf > 66,530<br />
Spiror B 13,243<br />
Ribbor B 116,828<br />
Bjelkar » 211,778<br />
Plankstump B 473,256<br />
Brännved B 1,659,960<br />
Splint kg. 1,591,018<br />
Tjära hl. 153<br />
Träull.- kg. 272,000<br />
Trämassa » 235,079<br />
B arbeten » 42,299<br />
Papp B 737,424<br />
Papper B 318,746<br />
Tapeter B 95,527<br />
Böcker ._ _ » 5,859<br />
Tuktad gatsten st. 409,610<br />
Jernsmältstycken kg. 464,100<br />
Skrotjern <strong>och</strong> zinkaska » 5,200<br />
Koppar » 84,851<br />
Tenn K 2,652<br />
Jern- <strong>och</strong> stålarbeten B 15,025<br />
Blyarbeten » 2,754<br />
Glasvaror _ » 305,870<br />
Väfna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> andra manufakturvaror » 38,873<br />
Fisk <strong>och</strong> fiskr<strong>om</strong> » 80,566<br />
Fogel _ » 64,570<br />
Kött » 5,104<br />
Hudar... B 81,861<br />
Smör » 333,821<br />
Trän „ B 2,792<br />
Tvål » 352,239<br />
Benmjöl » 242,675<br />
Lim _ B 5,051<br />
Tobak B 5,580<br />
Gryner etc B 20,336<br />
Bär <strong>och</strong> sylter — - B 1,774<br />
Frö B 24,989<br />
Svafvelsyra B 595<br />
Diverse varor B 162,619<br />
Hästar st. 500<br />
Vär<strong>de</strong>t af hel» exporten Btiger till Fmk 10,391,916.
205<br />
Följan<strong>de</strong> tabeller utvisa huru trävaruutförseln för<strong>de</strong>lar sig på <strong>de</strong> särskilda<br />
exportörerna <strong>och</strong> <strong>de</strong> olika län<strong>de</strong>r hvartill varorna varit <strong>de</strong>stinera<strong>de</strong>:<br />
Dessa varor utskeppa<strong>de</strong>s till:<br />
Färdigsåga<strong>de</strong> trävaror qvarligga i Trångsund till utskeppning un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> tillsammans cirka 2,772,000 k.-fot.<br />
Frakterna voro i början af s<strong>om</strong>maren höga, men sjönko redan i slutet af<br />
juni samt fortsatte att falla ända till hösten, då åter en stegring börja<strong>de</strong> blifva<br />
märkbar; <strong>de</strong>nna gjor<strong>de</strong> sig dock gällan<strong>de</strong> endast i enstaka fall.<br />
Med trävarulast afgingo till utlan<strong>de</strong>t 72 finska fartyg, för hvilka frakten<br />
steg till Fmk 427,232.<br />
Åbo (<strong>från</strong> vicekonsuln).<br />
Införseln till Åbo un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> uppgick till ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af Fmk<br />
24,520,112, <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong>s <strong>de</strong> vigtigaste artiklarne <strong>de</strong>rvid af:
206<br />
Ortens export, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r aret uppgick till ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af Fm k<br />
9,163,643, utgòres hufvudsakligast af trävaror <strong>och</strong> spanmål. Skör<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> aren<br />
1888 <strong>och</strong> <strong>1889</strong> varit mindre god, föranled<strong>de</strong> en betydligt minskad spanmålsexport<br />
un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> emot <strong>år</strong>et förut. Trävaruexporten <strong>de</strong>remot visar fortfaran<strong>de</strong><br />
en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns:<br />
Utförseln utgjor<strong>de</strong>s af:<br />
trävaror:<br />
spanmål:<br />
I afseen<strong>de</strong> på införseln af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>och</strong> utförseln af Finlands<br />
produkter till <strong>de</strong>samma utgjor<strong>de</strong> enligt inhemta<strong>de</strong> uppgifter <strong>de</strong> förnämsta artiklarne<br />
vid<br />
Införseln :<br />
Utförseln:<br />
Den utrikes <strong>sjöfart</strong>en förmedla<strong>de</strong>s af:
207<br />
62 engelska fartyg<br />
8 holländska v<br />
2 franska x><br />
Skeppsre<strong>de</strong>rirörelsen <strong>år</strong> <strong>1889</strong>.<br />
Finlands skeppsre<strong>de</strong>rirörelse har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et arbetat un<strong>de</strong>r<br />
synnerligen gynsamma förhållan<strong>de</strong>n. De un<strong>de</strong>r en längre följd af <strong>år</strong> i hög grad<br />
nedtryckta frakterna lycka<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> bibehålla <strong>de</strong>n för<strong>de</strong>laktiga ståndpunkt<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>lvis redan un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 uppnått, <strong>och</strong> en liflig <strong>om</strong>sättning i fartyg<br />
visa<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>rföre äfven, sär<strong>de</strong>les un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första måna<strong>de</strong>rna af <strong>år</strong> <strong>1889</strong>.<br />
Många skeppsredare, hvilkas rörelse un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en endast f-r <strong>de</strong>m medfört<br />
förluster, sågo sig nu plötsligt i tillfälle att för<strong>de</strong>laktigt försälja fartyg, hvilka<br />
<strong>de</strong> kort förut kunnat vara böjda att bortslumpa för ett rampris. Andra åter,<br />
med erfarenhet <strong>om</strong> <strong>de</strong>n afkastning <strong>de</strong> gynsamma konjunkturerna redan <strong>år</strong> 1868<br />
lemnat, voro angelägna att nu än ytterligare öka sin rörelse. Sålunda uppstod<br />
en liflig efterfrågan på fartyg, hvadan prisen <strong>de</strong>ra äfven hastigt stego. Exempel<br />
finnes på fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> försål<strong>de</strong>s till 2 à 300 % högre pris än s<strong>om</strong><br />
för <strong>de</strong>m betingats un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nästförflutna <strong>år</strong>et. Frän utlan<strong>de</strong>t hafva flera fartyg<br />
blifvit inköpta, hvaraf några till verklig prydnad för <strong>de</strong>n finska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan.<br />
Sär<strong>de</strong>les i Wasa har ett <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s nybildadt re<strong>de</strong>ribolag, för hvilket<br />
en af lan<strong>de</strong>ts driftigaste affärsmän stält sig i spetsen, in<strong>om</strong> kort tid inköpt,<br />
icke mindre än nio större segelfartyg, af hvilka några särskildt egna<strong>de</strong> för<br />
tra<strong>de</strong> på aflägsnare farvatten.<br />
Äfven <strong>de</strong>n finska ångbåtsflottan har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et på ett märkbart<br />
sätt lyckats förkofra sig. Främsta rummet <strong>de</strong>rvid intages onekligen af<br />
»Finska Ångfartygs-Aktiebolaget» med säte i Helsingfors. Bolaget disponerar<br />
för närvaran<strong>de</strong> åtta stora hafsångare med en drägtighet af <strong>från</strong> 600 till 700<br />
ton, med hvilka direkta förbin<strong>de</strong>lser un<strong>de</strong>rhållas emellan finska hamnar samt<br />
England, Frankrike, Bremerhaven <strong>och</strong> Antwerpen, hvartill un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna<br />
<strong>år</strong>et jemväl k<strong>om</strong>mit Spanien.<br />
Denna nyöppna<strong>de</strong> ångbåtslinie, s<strong>om</strong> naturligtvis till en början arbetat un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> vanskligheter, hvilka vanligen yppa sig vid början af alla nya företag samt
208<br />
fått vidkännas en <strong>de</strong>l oundgängliga extra kostna<strong>de</strong>r, dä, innan ronten blifvit<br />
fullt upparbetad, ångarne nödgats icke allenast besöka en mängd olika hamnar<br />
för att uppsamla last, utan äfven intaga sådan för en mängd olika <strong>de</strong>stinationsorter,<br />
synes likväl k<strong>om</strong>ma att utveckla sig till en sär<strong>de</strong>les inbringan<strong>de</strong> tra<strong>de</strong>,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att samtidigt trafiken på <strong>de</strong> andra linierna lemnat ett så gynsamt<br />
resultat att bolaget sett sig i tillfälle att till aktionärerna lemna en ut<strong>de</strong>lning<br />
af 10 %.<br />
Den sedan gammalt beståen<strong>de</strong> reguliera ångbåtsförbin<strong>de</strong>lsen med Tyskland<br />
har haft att glädja sig åt en synnerligen liflig trafik un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et,<br />
<strong>och</strong> likadant tor<strong>de</strong> äfven förhållan<strong>de</strong>t hafva varit på <strong>de</strong> inhemska kustlinierna,<br />
i synnerhet för hvad <strong>de</strong> smärre kustfararne beträffar, <strong>om</strong> ock till följd af <strong>de</strong>n<br />
högt uppdrifna konkurrensen <strong>de</strong>n rena vinsten ej för alla kunnat visa sig lika<br />
tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Att man äfven in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna branch härstä<strong>de</strong>s med tillförsigt g<strong>år</strong> framti<strong>de</strong>n<br />
till mötes visar sig ej blott <strong>de</strong>ruti att skeppsbyggnadsindustrien, s<strong>om</strong> länge i<br />
Finland legat i dvala, åter vaknat till lif, utan ock <strong>de</strong>ri att på olika håll ständigt<br />
förslag framk<strong>om</strong>ma <strong>om</strong> inköp af nya <strong>och</strong> större lastångare.<br />
Det är äfven <strong>de</strong>ssa framti<strong>de</strong>n tillhör, sedan <strong>de</strong>t nu äfven visat sig att <strong>de</strong><br />
kunna i trävarutra<strong>de</strong>n icke allenast med för<strong>de</strong>l upptaga konkurrensen med utan<br />
ock <strong>de</strong>lvis fullständigt uttränga segelfartygen, hvilka ännu för några <strong>år</strong> sedan<br />
syntes <strong>de</strong>rpå hafva så godt s<strong>om</strong> monopol.<br />
Arten <strong>och</strong> mäng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> i <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning emellan Finland<br />
<strong>och</strong> utlan<strong>de</strong>t ingåen<strong>de</strong> alster synas af nedanståen<strong>de</strong> tabell, i hvilken, till vinnan<strong>de</strong><br />
af en öfversigt af motsvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tvänne närmast föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>en, redogörelse för <strong>de</strong>ssa äfven intagits.
209<br />
Vid en granskning af ofvan anförda siffror finner man att af <strong>de</strong> 20 artiklar,<br />
s<strong>om</strong> i utförseltabellen finnas upptagna, förete, vid en jemförelse med förhållan<strong>de</strong>na<br />
är 1888, 13 en tillökning <strong>och</strong> 7 en minskning. I)eu hufvudsakliga<br />
ökningen faller på artiklarne trämassa oeli papp med cirka 2,500,000 kg.,<br />
jern- <strong>och</strong> stålarbeten samt smör med cirka 1.000,000 kg. för hvar<strong>de</strong>ra. glasarbeten<br />
med cirka 800.000 kg., papper med cirka 500,000 kg. samt trävaror<br />
med cirka 400.000 kbm. Minskningen <strong>de</strong>remot visar sig hufvudsakligen å artikeln<br />
<strong>om</strong>alen spanmàl. <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n uppg<strong>år</strong> till cirka 9,800,000 kg., osaltad fisk<br />
med cirka 800,000 kg. samt å jern <strong>och</strong> stål med cirka 500,000 kg.<br />
I afseen<strong>de</strong> å importen märkes en icke obetydlig ökning pä nästan samtliga<br />
artiklar <strong>och</strong> uppg<strong>år</strong> <strong>de</strong>n för jern <strong>och</strong> stål till cirka 7.000.000 kg., för petroleum<br />
till cirka 6,000,000 kg., för <strong>om</strong>alen spanmäl till cirka 2,300,000 kg.,<br />
för b<strong>om</strong>ull till cirka 1.600.000 kg., för tackjern till cirka 1,400,000 kg., för<br />
mjöl till cirka 900,000 kg. samt för hudar <strong>och</strong> kaffe till cirka 600.000 kg.<br />
för hvar<strong>de</strong>ra, äfvens<strong>om</strong> för maskiner till cirka 600,000 Fmk. Minskning <strong>de</strong>remot<br />
märkes hufvudsakligast å tobak med cirka 900,000 kg. samt å saltad<br />
fisk med cirka 400,000 kg., äfvens<strong>om</strong> å jern- <strong>och</strong> stålarbeten med cirka<br />
600,000 Fmk.<br />
Med <strong>de</strong> ofullständiga material, s<strong>om</strong>, enligt hvad redan i föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser<br />
af mig påpekats, vid <strong>de</strong>nna tidpunkt af <strong>år</strong>et ännu finnas tillgängliga<br />
röran<strong>de</strong> Finlands <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nästförflutna <strong>år</strong>et, ser jag mig<br />
äfven nu förhindrad att här intaga någon utförligare redogörelse vare sig för<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförhållan<strong>de</strong>na i sin helhet i distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> eller för <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l<br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tagit i <strong>de</strong>n ifrågavaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen un<strong>de</strong>r nämnda<br />
<strong>år</strong>. Jag måste såle<strong>de</strong>s äfven inskränka mina med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n till endast några af<br />
<strong>de</strong> artiklar, s<strong>om</strong> utgjort föremål antingen för <strong>de</strong>n hufvudsakligaste exporten<br />
<strong>från</strong> Finland, eller ock i mera betydan<strong>de</strong> myckenhet <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
till distriktet importerats, <strong>och</strong> röran<strong>de</strong> hvilka artiklar <strong>från</strong> enskildt håll några<br />
mera <strong>de</strong>taljera<strong>de</strong> uppgifter välvilligt blifvit mig lemna<strong>de</strong>.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 14
210<br />
Trävaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n.<br />
År <strong>1889</strong> tor<strong>de</strong> med skäl kunna betecknas sås<strong>om</strong> ett för Finland i allmänhet<br />
sär<strong>de</strong>les gynsamt <strong>år</strong>, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta icke minst för hvad trävaruexporten beträffar.<br />
De höga prisen å trävaror, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 varit rådan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> hvilka redan<br />
då voro tillräckliga att lemna härvaran<strong>de</strong> sågegare en god profit på <strong>de</strong>ras tillverkningar,<br />
icke allenast bibehöllo sig, utan stegra<strong>de</strong>s än ytterligare samt fortforo<br />
un<strong>de</strong>r stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>nser med få undantag un<strong>de</strong>r hela försäljningssaisonen.<br />
De pris, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> erhöllos för goda <strong>och</strong> i markna<strong>de</strong>n välkända<br />
märken, kunna fullt jemföras med <strong>de</strong> högsta, s<strong>om</strong> betinga<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r början af<br />
1870-talet, un<strong>de</strong>r då rådan<strong>de</strong> lysan<strong>de</strong> träkonjunkturer.<br />
Prisen höllo sig uppe hela <strong>år</strong>et ut<strong>om</strong> för planchetter för Frankrike, s<strong>om</strong><br />
på hösten voro sv<strong>år</strong>sålda <strong>och</strong> s<strong>om</strong>, <strong>de</strong>r försäljningen forcera<strong>de</strong>s, då betinga<strong>de</strong><br />
ända till 15 francs mindre än s<strong>om</strong> på v<strong>år</strong>en kun<strong>de</strong> för samma vara erhållas.<br />
Till följd af <strong>de</strong> i utlan<strong>de</strong>t rådan<strong>de</strong> höga prisen å trävaror, stegra<strong>de</strong>s äfvea<br />
samtidigt hemma i Finland inköpsprisen för skog <strong>och</strong> sågtimmer högst betydligt.<br />
Vid <strong>de</strong> auktioner s<strong>om</strong> för Finska statsverkets räkning höllos un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et betala<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong> högsta hittills kända pris, <strong>och</strong> hvilka i enstaka fall, <strong>de</strong>r terrängförhållan<strong>de</strong>na<br />
voro gynsamma, kun<strong>de</strong> stiga ända till 40 penni pr k.-fot för furustock på rot.<br />
för 10 tum uppåt.<br />
Skogarne i Finland hafva äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en icke obetydligt stigit<br />
i vär<strong>de</strong>, icke allenast på grund af nu rådan<strong>de</strong> för<strong>de</strong>laktiga konjunkturer, utan<br />
äfven till följd af <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> förbrukningen in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t, men dock kanske mest<br />
till följd <strong>de</strong>raf att timmer af mindre dimensioner, s<strong>om</strong> förr af sågegarne ringakta<strong>de</strong>s<br />
samt <strong>de</strong>rföre ej säga<strong>de</strong>s, numera börjat spela en betydan<strong>de</strong> roll vid<br />
skogsafverkningarna härstä<strong>de</strong>s.<br />
För 15 à 20 <strong>år</strong> tillbaka såga<strong>de</strong>s i allmänhet endast timmer af <strong>från</strong> 10<br />
tum uppåt, blott undantagsvis 9 tum uppåt, <strong>och</strong> allenast toppstockarne togos<br />
un<strong>de</strong>r 9 tum. Bland <strong>de</strong> större sågverksegarne var åsigten allmän, att <strong>de</strong>t ej<br />
löna<strong>de</strong> sig att såga mindre stock. Denna uppfattning har dock med <strong>år</strong>en blifvit<br />
betydligt modifierad. Icke allenast best<strong>år</strong> <strong>de</strong>n stock, s<strong>om</strong> numera nedflottas till<br />
<strong>de</strong> större sågverken sås<strong>om</strong> t. ex. Kotka <strong>och</strong> Björneborg, till en mycket betydan<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>l af sådan s<strong>om</strong> ej håller mera än 8 tum samt till <strong>och</strong> med <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r,<br />
utan äfven flera sågar hafva anlagts, uteslutan<strong>de</strong> basera<strong>de</strong> på sågning af dylika<br />
små dimensioner.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> uppstodo en mängd dylika sågar i Finland, mesta<strong>de</strong>ls blott<br />
en- <strong>och</strong> tv<strong>år</strong>amiga samt oftast anlagda uppe i lan<strong>de</strong>t af enskilda egend<strong>om</strong>segare<br />
eller landtbrukan<strong>de</strong> bön<strong>de</strong>r.<br />
Det är icke allenast stockskogen s<strong>om</strong> sålunda numera fått ett ökadt vär<strong>de</strong><br />
härstä<strong>de</strong>s, utan äfven all annan skog har betydligt stigit i pris, <strong>de</strong>ls till följd<br />
af förökad efterfrågan <strong>de</strong>ra, så väl för förbrukning in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t s<strong>om</strong> för export<br />
till utlan<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>ls äfven på grund af <strong>de</strong> tillfällen s<strong>om</strong> nu yppats att afsätta<br />
sådana trävaror, hvilkas förbrukning ej förr varit härstä<strong>de</strong>s känd.<br />
I främsta rummet tor<strong>de</strong> häribiand böra nämnas <strong>de</strong>n så kalla<strong>de</strong> »pappersve<strong>de</strong>n»,<br />
eller barkad granprops <strong>från</strong> 4 tum uppåt i topp samt i läng<strong>de</strong>r af 6<br />
fot <strong>och</strong> <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r. Största förbrukningen af <strong>de</strong>nna vara eger rum vid <strong>de</strong> många<br />
trämassefabrikerna in<strong>om</strong> Finland; men äfven till utlan<strong>de</strong>t har pappersve<strong>de</strong>n<br />
börjat finna väg samt <strong>de</strong>r betinga sig pris, hvarigen<strong>om</strong> skogsegarne blifva väl<br />
betalda för marker, s<strong>om</strong> förr ha<strong>de</strong> föga eller intet vär<strong>de</strong>. I England <strong>och</strong><br />
Frankrike betaltes <strong>de</strong>rför un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et respekt. 24 à 26 sh. samt<br />
25 à 28 francs pr k.-famn f. o. b.
211<br />
Likadant är äfven förhållan<strong>de</strong>t med björkskogen, <strong>och</strong> mer än en af <strong>de</strong> smä<br />
sågar, s<strong>om</strong> på senare tid härstä<strong>de</strong>s blifvit anlagda, äro uppsatta i beräkning<br />
att <strong>de</strong>ra försåga björkvirke. Icke allenast brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plank sågas af björk, utan<br />
äfven så kalla<strong>de</strong> björksquares eller fyrkantiga björkstycken af 1 til 2 tums<br />
gen<strong>om</strong>skärning samt 2 till 4 fot långa. Dessa squares användas för tillverkning<br />
af trådrullar <strong>och</strong> spindlar samt finna en betydan<strong>de</strong> afsättning så väl vid <strong>de</strong><br />
inhemska trärullefabrikenia<br />
till £ 7 pr std. f. o. b.<br />
s<strong>om</strong> i utlan<strong>de</strong>t. Deras skeppningsvär<strong>de</strong> notera<strong>de</strong>s<br />
Vä<strong>de</strong>rleken var äfven un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, med få undantag, sär<strong>de</strong>les gynsam för<br />
trävaruskeppningen. Torrt ock vackert vä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> <strong>sjöfart</strong>ens början un<strong>de</strong>r hela<br />
förs<strong>om</strong>maren, eller <strong>de</strong>n egentliga skeppuingsti<strong>de</strong>n, samt öppet vatten ända till<br />
<strong>år</strong>ets slut.<br />
Några fallissementer bland trävaruexportörerna hafv;i ej un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i Finland<br />
förek<strong>om</strong>mit. Tvänne firmor råka<strong>de</strong> visserligen i sv<strong>år</strong>igheter, båda till följd<br />
af öfverspekulation, men <strong>de</strong>ras ställning reglera<strong>de</strong>s hastigt, <strong>de</strong>n euas gen<strong>om</strong> tillsättan<strong>de</strong><br />
af en administration <strong>och</strong> <strong>de</strong>n andras gen<strong>om</strong> beviljan<strong>de</strong> af anstånd <strong>från</strong><br />
fordringsegarnes sida.<br />
Samla<strong>de</strong> exporten <strong>från</strong> Finland af trävaror un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> uppgick till<br />
1,388,000 kbm. eller i <strong>de</strong>t närmaste till 300.000 stds, <strong>och</strong> visar sig häri för<br />
<strong>år</strong>et en ökning af närmare 60,000 stds emot <strong>år</strong> 1888.<br />
Af vidfoga<strong>de</strong> tabell tor<strong>de</strong> närmare framgå skeppningarna <strong>från</strong> <strong>de</strong> olika<br />
hamnarna i Finland un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et.<br />
Finlands export af såga<strong>de</strong> eller tillhuggna trävaror <strong>1889</strong>:
212<br />
Smörmarkna<strong>de</strong>n.<br />
Tillverkningen af smör i Finland har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> varit i starkt tilltagan<strong>de</strong>,<br />
<strong>och</strong> statistiken för <strong>år</strong>et visar äfven att exporten <strong>de</strong>raf jemväl betydligt,<br />
ökats. Den naturliga orsaken härtill är att söka i <strong>de</strong>t rådan<strong>de</strong> jemna framåtskridan<strong>de</strong>t<br />
å inejerihandteringens <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>, samt <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> erfarenheten <strong>om</strong> afsättningsorternas<br />
fordringar i afseen<strong>de</strong> å qvalitet <strong>och</strong> regelbun<strong>de</strong>n leverans. Det<br />
erkännan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> köparen i England lemnat <strong>de</strong>n finske mejeriegarens sträfvan<strong>de</strong>n i<br />
nämnda riktning, gen<strong>om</strong> att låta hans smör mer <strong>och</strong> mer, hvad klassificeringen vidk<strong>om</strong>mer,<br />
närma sig <strong>de</strong> för svenskt <strong>och</strong> danskt smör notera<strong>de</strong> prisen, har sporrat hon<strong>om</strong><br />
till vidare ansträngningar for qvalitetens förbättran<strong>de</strong>. Han har så småning<strong>om</strong><br />
lärt sig inse nödvändigheten af en god <strong>och</strong> riklig utfodring samt af en nästan pedantisk<br />
noggrannhet vid mjölkens behandling, i fall han vill hafva väl betaldt för sin<br />
sraörprodukiiou <strong>och</strong> vara i stäud att uthärda konkurrensen med andra redan mera<br />
försigk<strong>om</strong>na <strong>och</strong> på snabba k<strong>om</strong>munikationer bättre lotta<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r. Det bästa<br />
beviset för att Finland är på god väg att lyckas häruti, tor<strong>de</strong> vara <strong>de</strong>t förhållan<strong>de</strong>t,<br />
att <strong>de</strong>t redan gifves några finska märken s<strong>om</strong> i England, oaktadt <strong>de</strong>n<br />
längre transporten, dock uppnått <strong>de</strong> högsta för svenskt eller danskt smör <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s<br />
notera<strong>de</strong> pris, samt att afsättningen gen<strong>om</strong> större efterfrågan <strong>de</strong>tta <strong>år</strong><br />
äfven <strong>de</strong>r varit åtskilligt lättare.<br />
Arets me<strong>de</strong>lpris i Fjnglaud, s<strong>om</strong> pr engelskt SJ tor<strong>de</strong> kunna beräknas till<br />
110 penni för prima vara <strong>och</strong> 104 penni för secunda, skulle utan tvifvel hafva<br />
stält sig än högre, <strong>om</strong> ej äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> trafiken via Hangö blifvit stängd<br />
gen<strong>om</strong> is, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t finska smöret sålunda måst med dryga <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r sändas<br />
via S:t Petersburg <strong>och</strong> Hamburg, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>tsamma un<strong>de</strong>r en längre tid<br />
befans utestängdt <strong>från</strong> <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n, på samma gång s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss qvalitet<br />
gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n tidsödan<strong>de</strong> transporten icke obetydligt försämra<strong>de</strong>s. Stagnationen<br />
i Hangö vara<strong>de</strong> frän <strong>de</strong>n 5 februari till <strong>de</strong>n 26 april. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n första<br />
måna<strong>de</strong>n steg smörpriset <strong>från</strong> 124 till 141 sh. pr cwt, men i mars månad,<br />
då februaritillverkningen frän Finland hann anlända, sjönk priset till 116 sh.<br />
<strong>och</strong> fortfor se<strong>de</strong>rmera i samma riktning till i början af juni månad, då åter<br />
en stigning visa<strong>de</strong> sig, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>refter, på få undantag när, i jemn progression<br />
fortgick ända till julti<strong>de</strong>n. Smörprisen i England, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r en längre följd<br />
af <strong>år</strong> varit i ständigt sjunkan<strong>de</strong>, hafva <strong>de</strong>remot un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> visat en stigning<br />
af cirka 5 %, <strong>och</strong> vid en jemförelse af <strong>de</strong> betala<strong>de</strong> me<strong>de</strong>lprisen i England för<br />
finskt smör un<strong>de</strong>r 1888 <strong>och</strong> <strong>1889</strong> finner man för <strong>de</strong>t senare <strong>år</strong>et en prisstegring<br />
af cirka 9 %, hvilket tor<strong>de</strong> utgöra ett talan<strong>de</strong> bevis på <strong>de</strong>n förbättring i<br />
qvalitet, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta smör jemväl un<strong>de</strong>r senare tid erhållit.<br />
S:t Petersburg, hvarest endast smör tillverkadt af söt gräd<strong>de</strong> använ<strong>de</strong>s.<br />
har äfven un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, på grund af <strong>de</strong>n högre kursen å rubel, varit en<br />
god marknad för finskt smör. Prisen hafva varit gen<strong>om</strong>gåen<strong>de</strong> 13—20 rubel<br />
pr pud.<br />
Tillverkningen af bondsmör, s<strong>om</strong> ännu för några <strong>år</strong> sedan utgjor<strong>de</strong> en så<br />
vigtig exportartikel <strong>från</strong> Finland, har numera betydligt aftagit, antagligen mest<br />
på grund af <strong>de</strong>n stora tillväxten af bymejerier, hvilka äro i stånd att i större<br />
skala förädla <strong>de</strong>n af bon<strong>de</strong>n lemna<strong>de</strong> mjölken, samt följaktligen äfven kunna<br />
<strong>de</strong>rför erlägga högre pris. Priset för <strong>de</strong>nna vara har ock un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hållit sig<br />
ganska högt, samt stigit ända till 85 penni pr "SJ.<br />
I trafikförhållan<strong>de</strong>na hafva jemväl un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> åtskilliga lättna<strong>de</strong>r vunnits<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att <strong>de</strong>ls <strong>de</strong> inhemska re<strong>de</strong>ribolagen anskaffat flera på England direkte<br />
gåen<strong>de</strong> ångfartyg, <strong>de</strong>ls äfven »Det forene<strong>de</strong> Dampskibs-Selskab» un<strong>de</strong>rhållit en<br />
regelbun<strong>de</strong>n trafik på Köpenhamn, hvadan <strong>de</strong>n hittills vanligen anlita<strong>de</strong> vägen
213<br />
till England öfver Stockholm <strong>och</strong> Göteborg endast undantagsvis blifvit for smörexporten<br />
häri<strong>från</strong> använd.<br />
Sillmarkna<strong>de</strong>n.<br />
Sås<strong>om</strong> redan i min föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse antyd<strong>de</strong>s, ha<strong>de</strong> man anledning<br />
antaga att <strong>de</strong>n <strong>från</strong> 4 juni 1888 härstä<strong>de</strong>s införda förhöjda infftrselstullen ä<br />
sill ej skulle k<strong>om</strong>ma att på något mera betydan<strong>de</strong> sätt inverka pä konsumtionen<br />
i Finland af <strong>de</strong>nna vara, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta antagan<strong>de</strong> har äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna<br />
<strong>år</strong>et till fullo besannats. Förbrukningen af sill har un<strong>de</strong>r 18S9 varit härstä<strong>de</strong>s<br />
fullt ut lika stor s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, <strong>och</strong> iutet skäl finnes för en<br />
förmodan att förbrukningen <strong>de</strong>ra för framti<strong>de</strong>n skulle aftaga, så vida icke någon<br />
ytterligare tullförhöjning k<strong>om</strong>me att påläggas varan.<br />
Största <strong>de</strong>len af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hit införda sillen utgjor<strong>de</strong>s af Bohusläns<br />
sill KKK <strong>och</strong> KKKK, s<strong>om</strong> i allmänhet var pä förhand uppköpt. Qvalitetcn<br />
<strong>de</strong>ra synes öfver hufvud taget hafva varit rätt god, samt konsumenterna äfven<br />
<strong>de</strong>rmed väl belåtna. På packningen tor<strong>de</strong> intet hafva varit att anmärka, men<br />
lära <strong>de</strong>remot <strong>de</strong> använda kärlen <strong>de</strong>lvis varit ganska bristfälliga. Angeläget tor<strong>de</strong><br />
vara att, i fall en god marknad här skall kunna p<strong>år</strong>äknas, kärlen befinnas starka<br />
samt väl banda<strong>de</strong>, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer säkerligeu en besparing pä några ören i arbetspenningar<br />
härför att i läng<strong>de</strong>n visa sig sås<strong>om</strong> eu dälig hushållning.<br />
Många s. k. saventurlaster» hafva ej un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hit anländt, icke så mycket<br />
pä grund af bristan<strong>de</strong> sådana, utau snarare till följd af ingångna un<strong>de</strong>rrättelser<br />
att härvaran<strong>de</strong> marknad vore öfverfull, samt sålunda något godt resultat ej att<br />
här förvänta. Tvänne laster norsk fetsill, s<strong>om</strong> hit anlän<strong>de</strong> på s<strong>om</strong>maren, hafva<br />
måst försäljas till låga <strong>och</strong> förlustbringan<strong>de</strong> pris.<br />
Härvaran<strong>de</strong> lager af gammal sill äro för närvaran<strong>de</strong> ganska stora, hvadan<br />
något behof <strong>de</strong>raf till första öppet vatteu icke förefinnes, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>rför hitsändan<strong>de</strong>t<br />
af sill på spekulation böra för närvaran<strong>de</strong> på <strong>de</strong>t bestämdaste afrådas.<br />
Torrfisken. Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna artikel tor<strong>de</strong> just intet vara att <strong>om</strong>förmäla.<br />
<strong>och</strong> håller sig förbrukningen <strong>de</strong>raf pä ungefär samma ståndpunkt s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Jordbruks- <strong>och</strong> mejeriredskap.<br />
Importen till Finland af jordbruksredskap <strong>och</strong> maskiner <strong>från</strong> Sverige har<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> öfver hufvud taget hållit sig vid samma höjd s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en; dock tor<strong>de</strong> införseln af vissa redskap, sås<strong>om</strong> plogar,<br />
harfvar, stifttröskverk <strong>och</strong> kastmaskiner ni. m., hafva i betydlig grad minskats,<br />
då, sås<strong>om</strong> jag redan i en föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse haft äran påpeka, alla sådana<br />
redskap, hvilka i förhållan<strong>de</strong> till sin vigt <strong>och</strong> storlek äro relativt billiga <strong>och</strong><br />
hvari träarbete till någon betydligare <strong>de</strong>l ing<strong>år</strong>, numera, efter <strong>de</strong>n förhöjda<br />
tullens åsättan<strong>de</strong>, sv<strong>år</strong>ligen vidare kunna till Finland importeras, men i stället<br />
blifvit föremål för tillverkning in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t.<br />
Deremot har, oaktadt do höga tullarne, införseln af större ångmaskiner,<br />
ängpaunor, sågverk, lok<strong>om</strong>obiler, ångtröskverk m. m. samt i allmänhet sädana<br />
maskiner <strong>och</strong> redskap, hvilka icke försäljas massvis, eller s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> ett mera<br />
<strong>om</strong>sorgsfullt arbete ställa sig dyrare, betydligt tilltagit. Skälet härtill tor<strong>de</strong><br />
vara att en stor <strong>de</strong>l landtbrukare i Finland redan af erfarenhet lärt sig inse<br />
att <strong>de</strong>n bättre qvaliteten ofta mer än uppväger <strong>de</strong>n billigare varan.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva äfven <strong>från</strong> Sverige importerats en stor myckenhet mejeriredskap,<br />
sås<strong>om</strong> kernor, smörknådningsbord, smörtråg <strong>och</strong> ostpressar m. m. samt<br />
i främsta rummet <strong>de</strong> Lavals separatorer, hvilka till ett antal af cirka 200<br />
stycken hit inför<strong>de</strong>s, <strong>och</strong> numera nästan här utträngt alla andra dylika maskiner.
214<br />
Med <strong>de</strong>u åter uppbl<strong>om</strong>stran<strong>de</strong> sågverksrörelsen har efterfrågan <strong>och</strong> afsättningen<br />
af ram- <strong>och</strong> kantsågar, stafverk m. m. <strong>från</strong> <strong>de</strong> välkända verkstä<strong>de</strong>rna<br />
i Sverige varit ganska stor, ja till <strong>och</strong> med större än <strong>de</strong>ssa verkstä<strong>de</strong>r kunnat<br />
åtaga sig att leverera in<strong>om</strong> rimlig tid.<br />
I sammanhang härmed anser jag mig böra påpeka ett förhållan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> på<br />
senare tid af <strong>de</strong> finska importörerna af <strong>de</strong> ifrågavaran<strong>de</strong> svenska artiklarne<br />
allt oftare börjar framhållas, nämligen <strong>de</strong>n sorts »nonchalance», med hvilken <strong>de</strong><br />
svenska tillverkarne un<strong>de</strong>rstund<strong>om</strong> synas vilja betrakta afsättningen af <strong>de</strong>ras<br />
varor på Finland.<br />
Från åtskilliga håll hafva nämligen klag<strong>om</strong>ål försports <strong>de</strong>röfver att un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en <strong>de</strong>ls hit införda svenska jordbruksredskap <strong>och</strong> maskiner, oaktadt<br />
<strong>de</strong> jemförelsevis höga pris <strong>de</strong> betinga, icke städse visat sig vara af <strong>de</strong>n prima<br />
beskaffenhet, s<strong>om</strong> man haft rätt att fordra, <strong>och</strong> vid hvilken man tidigare här<br />
alltid varit van, <strong>de</strong>ls äfven i Sverige gjorda beställningar icke alltid på utsatt<br />
tid blifvit till fullo leverera<strong>de</strong>.<br />
Skulle <strong>de</strong>n åsigten få här i Finland med skäl rotfasta sig, att <strong>de</strong> dit exportera<strong>de</strong><br />
svenska jordbruksredskapen endast äro sådana utskottsartiklar, för<br />
hvilka afsättningen i Sverige ej vidare st<strong>år</strong> att erhålla, tor<strong>de</strong> fara finnas att <strong>de</strong>n<br />
goda marknad, v<strong>år</strong>a väl ren<strong>om</strong>mera<strong>de</strong> artiklar med skäl lyckats härstä<strong>de</strong>s tillvinna<br />
sig, in<strong>om</strong> kort kan gå förlorad.<br />
Emigrationen.<br />
Utvandringen <strong>från</strong> Finland till Amerika synes äfven un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> hafva<br />
varit rätt betydlig, oaktadt fullt noggranna uppgifter <strong>de</strong>r<strong>om</strong> ej ännu föreligga.<br />
Sås<strong>om</strong> vanligt är <strong>de</strong>t Österbotten, s<strong>om</strong> lemnat <strong>de</strong>n hufvudsakliga kontingenten<br />
till <strong>de</strong>n stora emigrantströmmen. Endast <strong>från</strong> Vasa län hafva till Amerika<br />
gen<strong>om</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> myndigheter pass utfärdats för 3,421 personer, hvaraf 2,541<br />
män, 699 qvinnor <strong>och</strong> 181 barn, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> har ett mycket betydan<strong>de</strong><br />
antal emigranter lemnat Finland på väg till Amerika endast försedda med förpassning<br />
till Sverige, hvadan hela antalet utvandrare ensamt <strong>från</strong> <strong>de</strong>tta län väl<br />
tor<strong>de</strong> kunna beräknas till cirka 5,000. Från Uleåborgs läu tor<strong>de</strong> utvandrarnes<br />
antal un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et antagligen kunna beräknas till cirka 1,500. Orsaken till utvandringen<br />
uppgifves i allmänhet vara <strong>de</strong>ls tryckta ekon<strong>om</strong>iska förhållan<strong>de</strong>n i<br />
hemlan<strong>de</strong>t samt hoppet <strong>om</strong> bättre utk<strong>om</strong>st på andra sidan Atlantiska hafvet, <strong>de</strong>la<br />
äfven, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta icke minst, inrotad motvilja för värnpligtens fullgöran<strong>de</strong>.<br />
I afseen<strong>de</strong> å <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp i Finland vidtagna vigtigare åtgär<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong><br />
falla in<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>slagstiftningens <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>, tillåter jag mig här <strong>om</strong>nämna:<br />
utfärdan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 11 februari <strong>1889</strong> af en nådig förordning <strong>om</strong><br />
skydd för varumärken, att träda i kraft <strong>från</strong> <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n 1 <strong>de</strong>rpå följan<strong>de</strong> maj;<br />
utfärdan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 4 april samma <strong>år</strong> af en nådig kungörelse angåen<strong>de</strong><br />
registrering af varumärken;<br />
utfärdan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 15 april af en lag angåen<strong>de</strong> lagfart <strong>och</strong> inteckning<br />
af enskild jernväg för allmän samfärdsel;<br />
utfärdan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r samma dag af en nådig förordning angåen<strong>de</strong> skydd för<br />
arbetare i <strong>de</strong> industriella yrkena;<br />
utfärdan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 11 november samma <strong>år</strong> af en nådig förordning <strong>om</strong><br />
skeppsregister;<br />
samt utfärdan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 21 samma månad af en nådig kungörelse<br />
angåen<strong>de</strong> finska fartygs igenkänningstecken.
215<br />
Ibland <strong>de</strong> förändringar i <strong>de</strong> finska tullsatserna, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et blifvit vidtagna,<br />
tillåter jag mig erinra <strong>om</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 13 februari <strong>1889</strong> utfärda<strong>de</strong><br />
kådiga kungörelsen, hvarigen<strong>om</strong> förordnas <strong>de</strong>ls att i Finland utgifna men i<br />
utlan<strong>de</strong>t eftertryckta böcker skola vid införsel till Finland draga tull: oinbundna<br />
med 2 Fmk, inbundna i klot- eller pappersband, utan guldsnitt, med Fmk 2'60<br />
samt i andra band, äfven med guldsnitt, med Fmk 3, allt pr kg.; <strong>de</strong>ls äfven<br />
att i Finland tryckta men i utlan<strong>de</strong>t inbundna böcker likale<strong>de</strong>s skola un<strong>de</strong>rkastas<br />
införseltull: inbundna i kloth- eller pappersband, utan guldsnitt, med<br />
50 penni, samt i andra band, äfvens<strong>om</strong> med guldsnitt, Fmk 1, likale<strong>de</strong>s pr kg;<br />
samt <strong>om</strong> tillämpning <strong>från</strong> <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n 29 juli samma <strong>år</strong> af <strong>de</strong> nedsatta<br />
tullafgifter, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n emellan ryska riket <strong>och</strong> Spanien förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> afsluta<strong>de</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>straktat faststälts för korktillverkningar, olivolja, viner <strong>och</strong> salt<br />
<strong>från</strong> Spanien, jemväl vid direkt införsel till Finland af enahanda alster <strong>från</strong> Italien.<br />
Af nya k<strong>om</strong>munikationsle<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> blifvit öppna<strong>de</strong>, tor<strong>de</strong><br />
böra nämnas statsbanan gen<strong>om</strong> Savolax upp till Kuopio, s<strong>om</strong> i början af oktober<br />
månad uppläts till allmän trafik, äfvens<strong>om</strong> <strong>de</strong>t nya hamnsp<strong>år</strong>et i Vasa stad.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva jemväl arbeten fortgått <strong>de</strong>ls på <strong>de</strong>n nya statsbanan gen<strong>om</strong><br />
Karelen öfver Sordavala till Joensuu, med bibana till Imatra, <strong>de</strong>ls äfven å <strong>de</strong>n<br />
aya banan <strong>från</strong> Kouvola station å Rihimäki—S:t Petersburgsbanan till Kotka.<br />
S:t Th<strong>om</strong>as <strong>de</strong>n 28 februari 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>).<br />
M. Björnstjerna.<br />
Ifölge <strong>de</strong>n officielle Statistik udgjor<strong>de</strong> Indförselen for 1888 — 89 (Finantsaaret<br />
regnen fra 31 Marts til 31 Marts) knap 1 Mill. Doll. Af Kul (<strong>de</strong>r ere<br />
toldfri, mo<strong>de</strong>ns alle andre Varer betale 2 % Told af Værdien) indförtes henimod<br />
60,000 Ton; Kulimporten vil dog u<strong>de</strong>ntvivl föröges bety<strong>de</strong>ligt i <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Aar, da Antallet af <strong>de</strong> regelmæssige Dampere er bety<strong>de</strong>lig foröget.<br />
Me<strong>de</strong>ns Kul för u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> importere<strong>de</strong>s fra England, er <strong>de</strong>r heri i <strong>de</strong><br />
sidste Aar sket en fuldstændig Omvæltning, i<strong>de</strong>t Importen nu al<strong>de</strong>les er gaaet<br />
över til <strong>de</strong> amerikanske Kul. Samtidig have Sejlskibene mistet <strong>de</strong>nne Trafik,<br />
og <strong>de</strong> engelske Dampere vare for en Tid ene her<strong>om</strong>. I <strong>de</strong>tte Aar (1890) have<br />
•dog adskillige norske Dampere begyndt at konkurrere, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t synes ej u<strong>de</strong>n Held.<br />
Udförsel fra S:t Th<strong>om</strong>as fin<strong>de</strong>r kun Sted for en Artikels Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>,<br />
Bagrum, <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>r god Afsætning navnlig i De forene<strong>de</strong> Stater.<br />
For S:t Croix's Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> udgjor<strong>de</strong> Toldindtsegterne af indgaaen<strong>de</strong> i<br />
Finantsaaret 1888—89 Doll. 56,169-12 (mod Doll. 61,103-30 i 1887—88)<br />
•og af udgaaen<strong>de</strong> Doll. 28,885-92 (mod Doll. 27,176'16 i 1887—88); da Tol<strong>de</strong>n<br />
varierer, imellem 5 % og 12 % af Værdien, kan Indförselen ikke opgives nòjagtig.<br />
Udförselen fra S:t Croix af <strong>de</strong> vigtigste Produkter stiller sig saale<strong>de</strong>s:
216<br />
Hovedmæng<strong>de</strong>n af Importationen for disse Öer k<strong>om</strong>mer fra Amerika, og<br />
bestaaer hovedsageligen af Fö<strong>de</strong>varer.<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> i <strong>1889</strong>: 5 svenske Skibe dr. 1,243 Ton i Ballast<br />
fra fremnie<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> for at losse eller la<strong>de</strong>; disse afgik alle med Ladning til<br />
fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>; 18 svenske Skibe dr. 6,697 Ton anlöb S:t Th<strong>om</strong>as for Ordre;<br />
ialt 23 Skibe dr. 7,940 Ton. Af norske Skibe ank<strong>om</strong> fra fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong><br />
16 Skibe dr. 8,092 Ton med Ladning og 6 Skibe dr. 2,016 Ton i Ballast for<br />
at losse eller la<strong>de</strong> (hvoraf 3 Dampskibe dr. 2,964 Ton), og afgik til fremme<strong>de</strong><br />
Lan<strong>de</strong> 13 Skibe dr. 5,979 Ton med Ladning og 6 Skibe dr. 2,551 Ton i<br />
Ballast (hvoraf 3 Dampskibe dr. 2,964 Ton), me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r anlöb 51 Skibe dr.<br />
22,635 Ton for Ordre og 2 Skibe dr. 831 Ton i Havari, hvilke efter endt<br />
Reparation fortsatte Rejsen. Ialt 75 Skibe dr. 33,574 Ton.<br />
Dette udviser, især<strong>de</strong>leshed for <strong>de</strong>n norske Skibsfart, en meget bety<strong>de</strong>lig<br />
Forögelse af Tonnage, <strong>de</strong>r fal<strong>de</strong>r paa S:t Th<strong>om</strong>as, i<strong>de</strong>t mangc flere Skibe ere<br />
k<strong>om</strong>ne her for Ordre, et Resultat <strong>de</strong>r synes tilful<strong>de</strong> at stadlæste min i sidste<br />
Aarsberetning udtalte Mening <strong>om</strong>. at <strong>de</strong> fragtsögen<strong>de</strong> Skibe ätter vil<strong>de</strong> söge tilbage<br />
til S:t Th<strong>om</strong>as s<strong>om</strong> Fragt-JIarkedsplad.<br />
Der paamònstre<strong>de</strong>s i <strong>1889</strong> ialt 6 Maud, hvoraf 4 til norske Skibe og 2<br />
til svenske; <strong>de</strong>r afmönstre<strong>de</strong>s i Aarets Löb kun en Mand fra norske Skibe,<br />
me<strong>de</strong>ns en Mand römte.<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>r i löbet af Aaret y<strong>de</strong>rligere steg bety<strong>de</strong>ligt, faldt <strong>de</strong>sværre<br />
i Slutningen af Aaret, begrun<strong>de</strong>t paa <strong>de</strong>t srære Tilbud af Tonnage og<br />
forholdsvis megen li<strong>de</strong>n Forespörgsel, ätter meget.<br />
Dampskibsforbin<strong>de</strong>lsen udvi<strong>de</strong>r sig stadig og navnlig Förbin<strong>de</strong>lsen med Hamburg<br />
(Hamburg—Amerikanische Paeket-Actien-Gesellscbaft) er bety<strong>de</strong>lig udvi<strong>de</strong>t,<br />
saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>r nu anlöber Dampere hver femte Dag saavel fra s<strong>om</strong> till Hamburg.<br />
Dette Selekab gaar stadigt og sikkert fremad og har vistnok endnu ikke naaet<br />
sit Höj<strong>de</strong>punkt. Mærkværdig nok synes ingen andre K<strong>om</strong>pagnier at tænke paa<br />
at tilby<strong>de</strong> kraftig Konkurrenee, og Sporgsmaalet synes at ligge nasr, hvorfor<br />
ikke <strong>de</strong> skandinaviske Lan<strong>de</strong>, med <strong>de</strong>res store Dampskibsflaa<strong>de</strong>, sætte en skandinavisk<br />
Linie igång i Vestindien, Syd- <strong>och</strong> Centralamerika. U<strong>de</strong>ntvivl vil<strong>de</strong> et<br />
Actieforetagen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nne Natur, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> Dampere af passen<strong>de</strong> Störrelao til<br />
Raadigbed, kunne betale sig.<br />
S:t Th<strong>om</strong>as tilby<strong>de</strong>r store For<strong>de</strong>le s<strong>om</strong> Hovedstation for saadanne Foretagen<strong>de</strong>r;<br />
saavel fordi <strong>de</strong>r tilstaaes saadanne regelmæssige Linier særlige Begunstigelser,<br />
s<strong>om</strong> fordi <strong>de</strong>r er let Adgang for Dampskibe til at iudtage Kul.<br />
De fleste af <strong>de</strong> regelmæssige Linier, <strong>de</strong>r anlöbe her, have <strong>de</strong>res egne Kulværfter.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n har i <strong>de</strong>t forlöbne Aar været udmærket; jag vedlægger<br />
<strong>de</strong> officielle, <strong>de</strong>r tilful<strong>de</strong> stadfteste <strong>de</strong>tte; da en <strong>de</strong>l af <strong>de</strong> nærmere og fjærnere<br />
Naboöer stadig, sandsynligvis af Jalusi, udspre<strong>de</strong> Rygten <strong>om</strong> Öens usun<strong>de</strong> Forhold,<br />
benle<strong>de</strong>r jeg specielt Opmærks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n paa at vor Suudhedstilstand er<br />
fortriulig, eu naturlig Selvfölge af Öeus Klippenatur og bakke<strong>de</strong> Terræn med<br />
stærkt Aflöb.<br />
Y<strong>de</strong>rkanten af <strong>de</strong>n Orkan, <strong>de</strong>r i September Maaned anrette<strong>de</strong> saa store<br />
O<strong>de</strong>læggelser paa Amerikas Kyst, berörte S:t Th<strong>om</strong>as; men takket være vor<br />
go<strong>de</strong> Havn le<strong>de</strong> <strong>de</strong> her væren<strong>de</strong> Skibe ikke <strong>de</strong>n riugeste Ska<strong>de</strong>; paa Land gik<br />
<strong>de</strong>t mest ud över Træer og Plankeværker.<br />
I övrigt henviser jeg till <strong>de</strong> <strong>om</strong> Öernes almin<strong>de</strong>lige Forhold i Aarsberetningen<br />
for 1888 gjorte Bemærkninger.<br />
Der modtoges ved Konsulatet i <strong>1889</strong> 41 Expeditioner og afsendtea 46<br />
Expeditioner.<br />
P. Aubeck.
Lissabon <strong>de</strong>n 31 mars 1890.<br />
217<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pii distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
Ofvan anförda sifferuppgifter <strong>om</strong> fartyg s<strong>om</strong> i barlast afgått frän <strong>de</strong>tta<br />
distrikt iiro vilseledan<strong>de</strong>, <strong>om</strong> ej <strong>de</strong>rjemto påpekas att af <strong>de</strong>ssa fartyg många<br />
med barlast af salt afgätt <strong>från</strong> Lissabon till Setubal, att <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s fylla lasten, su<br />
att fartyg, s<strong>om</strong> i verkligheten endast un<strong>de</strong>r en resa i Portugal lastat salt till Sverige<br />
<strong>och</strong> Norge, förek<strong>om</strong>ma tveune gänger, nämligen först i barlast <strong>och</strong> sedan med last.<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s 392 <strong>om</strong> 132,987<br />
ton, <strong>de</strong>raf 114 svenska <strong>om</strong> 47,710 ton <strong>och</strong> 278 norska <strong>om</strong> 85.277 ton, eller<br />
10 svenska <strong>om</strong> 5,069 ton <strong>och</strong> 40 norska <strong>om</strong> 11,295 ton mera au uu<strong>de</strong>r 1888.<br />
Hela antalet med last afgångna fartyg utgjor<strong>de</strong> 359 <strong>om</strong> 120,520 ton,<br />
<strong>de</strong>raf 159 svenska <strong>om</strong> 60.876 ton <strong>och</strong> 200 norska <strong>om</strong> 59.644, eller 54 svenska<br />
<strong>om</strong> 15,081 ton mera <strong>och</strong> 48 norska <strong>om</strong> 18,901 mindre än <strong>år</strong> 1888.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tre senaste <strong>år</strong>en har <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart å Lissabons<br />
generalkonsulsdistrikt tilltagit, sås<strong>om</strong> utvisas af följan<strong>de</strong> siffror:
218<br />
Fraktförtjensterna un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> belöpte sig för i svenska fartyg införda<br />
laster till:<br />
<strong>och</strong> för utförda laster:<br />
Fraktförtjensterna för i norska fartyg un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> för införda laster<br />
utgjor<strong>de</strong>:<br />
<strong>och</strong> för utförda laster:<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Nedanståen<strong>de</strong> ur officiella källor hemta<strong>de</strong> statistiska uppgifter <strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong> Portugal äro tyvärr i många fall icke af nyare<br />
data, men hafva dock förtjensten att vara mer tillförlitliga än hittills.<br />
Ända till helt nyligen berod<strong>de</strong> uppgifterna <strong>om</strong> varornas ursprung på <strong>de</strong>n<br />
hamn, hvari<strong>från</strong> <strong>de</strong> senast skeppa<strong>de</strong>s, så att t. ex. svenskt, jern eller norsk<br />
klippfisk, oinlasta<strong>de</strong> i Hamburg, i många fall upptogos sås<strong>om</strong> af tyskt ursprung;<br />
men numera iakttages större <strong>om</strong>sorg vid sökan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n ursprungliga utskeppningsorten,<br />
hvarigen<strong>om</strong> varorna klassificeras enligt <strong>de</strong>ras verkliga ursprung. Dock<br />
hän<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t ännu, fast vida mer sällan än förr, att svenska <strong>och</strong> norska varor<br />
finna sin väg till Portugal eller portugisiska till Sverige <strong>och</strong> Norge utan att så<br />
klassificeras, enär <strong>de</strong> <strong>från</strong> början verkligen skeppats till Hamburg <strong>och</strong> <strong>de</strong>r blifvit<br />
åter uppköpta för j-tterligare <strong>han<strong>de</strong>l</strong>soperation. Så är tvifvelsutan fallet med<br />
svensk <strong>och</strong> norsk trämassa för tillverkning af papper, hvilken säkerligen använ<strong>de</strong>s<br />
här i Portugal i vida högre grad än <strong>de</strong> statistiska uppgifterna låta förmoda,<br />
<strong>och</strong> så är äfven förhållan<strong>de</strong>t med portugisiska viner <strong>och</strong> frukter, hvilka, efter<br />
att hafva blifvit skeppa<strong>de</strong> till Hamburg, <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s uppköpas för svensk <strong>och</strong><br />
norsk räkning.<br />
Denna <strong>år</strong>sberättelse har blifvit något fördröjd för att kunna med<strong>de</strong>la uppgifter<br />
<strong>från</strong> 1888 hvilka först helt nyligen blifvit offentliggjorda, <strong>och</strong> <strong>de</strong> upplysningar<br />
för <strong>1889</strong>, hvilka generalkonsulatet kunnat erhålla, anföras äfven här<br />
nedan.<br />
Detta är lätt nog i fråga <strong>om</strong> norsk klippfisk, hvilken fortfaran<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>mer<br />
nästan uteslutan<strong>de</strong> i norska fartyg; <strong>de</strong>remot är <strong>de</strong>t <strong>om</strong>öjligt att med<strong>de</strong>la något<br />
så när tillförlitliga uppgifter <strong>om</strong> införseln till Portugal af svenskt jern <strong>och</strong><br />
timmer, hvilka införas i engelska ångare <strong>år</strong> efter <strong>år</strong> i allt större qvantiteter.<br />
All portugisisk tullstatistik, hemtad ur officiella källor, upptager Sverige<br />
<strong>och</strong> Norge tillsammans, så att <strong>de</strong>t är endast när <strong>de</strong>n <strong>om</strong>nämner i svenska <strong>och</strong>
219<br />
norska fartyg ank<strong>om</strong>na varor, <strong>om</strong> hvilkas ursprung generalkonsulatet <strong>de</strong>rför eger<br />
full visshet, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> upptagas hvar för sig.<br />
Införsel.<br />
Följan<strong>de</strong> tablå utvisar vär<strong>de</strong>t af införseln <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge till<br />
Portugal un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en<br />
Af nedanståen<strong>de</strong> tabell framg<strong>år</strong> att <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena intogo nion<strong>de</strong><br />
rummet <strong>år</strong> 1886 <strong>och</strong> åtton<strong>de</strong> rummet <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> 1888 bland <strong>de</strong> tretton<br />
län<strong>de</strong>r <strong>från</strong> hvilka <strong>de</strong>n hufvudsakliga införseln till Portugal eger rum:<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tablå utvisar tillökningen eller minskningen af några artiklar af<br />
införseln <strong>från</strong> eller utförseln till Sverige <strong>och</strong> Norge un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste a<strong>de</strong>rton <strong>år</strong>en.<br />
Införsel:
220<br />
Utförsel:<br />
Un<strong>de</strong>r sistförflutna dr hafva uti portugisiska tulltaxan inga förändringar<br />
vidtagits s<strong>om</strong> berört <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n mellan <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta land. hvilken<br />
fortfaran<strong>de</strong> inskränker sig till ett fatal <strong>de</strong>ls nödvändighetsartiklar, sås<strong>om</strong> — till<br />
införsel — jern, timmer <strong>och</strong> klippfisk, <strong>de</strong>ls några andra af mindre bety<strong>de</strong>nhet,<br />
sås<strong>om</strong> tjära, trämassa for papperstillverkning <strong>och</strong> tändstickor; samt — til! utförsel<br />
— sait, kork, viner <strong>och</strong> frukter, <strong>om</strong> hvilka mera längre ned un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
särskilda rubrikerna.<br />
Med tillfredsställelse bör framhållas att un<strong>de</strong>r 1887 inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena till Portugal maskiner af olika slag äfvens<strong>om</strong> jernvägsmateriel till<br />
ett var<strong>de</strong> af 155,128 kronor. Denna införsel skulle sannolikt ökas <strong>om</strong> varorna<br />
icke erfordra<strong>de</strong> särskild inpackning samt <strong>om</strong> svenska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sagenter, med uppdrag<br />
att utbjuda dylika artiklar, besökte Portugal, hvilket <strong>de</strong> hittills icke gjort.<br />
Täflan i fråga <strong>om</strong> införsel af allehanda manufakturgods, synnerligast jernkramvaror,<br />
är numera så stark alt blott erfarne <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sagenter med profver,<br />
illustrera<strong>de</strong> kataloger ooh uppdrag att, då do k<strong>om</strong>mit på platsen, uppgöra kontrakt<br />
<strong>om</strong> leveranser, hafva utsigt till framgång.<br />
Det inses lätt att <strong>de</strong>t ej lönar sig för en fabrikant af ett visst slags varor<br />
att ensam utsända <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sagenter till olika län<strong>de</strong>r för att finna afsättning endast<br />
för egen tillverkning, men nog bor<strong>de</strong> fabrikanter af varor utaf olika slag, hvilka<br />
såle<strong>de</strong>s icke täfla med hvarandra, kunna förena sig <strong>om</strong> att gemensamt använda<br />
samma agent.<br />
Timmerinförseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena till Portugal (särskildt Lissabon)<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> öfverstiger vida <strong>de</strong>n för 1888 <strong>och</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>; dock kan <strong>de</strong>ss<br />
verkliga belopp ännu ej med säkerhet uppgifvas, enär en så betydlig <strong>de</strong>l <strong>de</strong>raf<br />
ank<strong>om</strong>mit i främman<strong>de</strong> fartyg att man måste invänta <strong>de</strong>n af portugisiska regeringen<br />
offentliggjorda statistiken i ämnet, hvilken hittills ej utgifvits längre än<br />
till <strong>och</strong> med 1888, då timmerinförseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena till <strong>de</strong>tta land<br />
utgjor<strong>de</strong>:<br />
Den stora tillökningen i <strong>de</strong>nna införsel un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> bärrör nästan uteslutan<strong>de</strong><br />
af <strong>de</strong> många nya byggnadsföretagen uti Lissabon, <strong>de</strong>r man sås<strong>om</strong> försigtighetsmått<br />
mot jordbäfning brukar uppföra hus gen<strong>om</strong> att resa en fullständig st<strong>om</strong>me<br />
af timmer, ja till <strong>och</strong> med lägga taket innan yttermurarne påbörjas ett par fot<br />
<strong>från</strong> marken. Derföre förefalla härstä<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r byggnad varan<strong>de</strong> hus sås<strong>om</strong><br />
ofantliga fogelburar, <strong>och</strong> användningen af såga<strong>de</strong> bjelkar till väggarnas sammanhållning<br />
är <strong>de</strong>rföre mycket större än i andra län<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r väggarna äro solida <strong>och</strong><br />
goltbjelkarne hvila endast på mur.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> var införseln af hyfla<strong>de</strong> fönsterbågar, dörrar, dörrbrä<strong>de</strong>r, dörrposter<br />
o. s. v. äfvenle<strong>de</strong>s ovanligt stark.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> ank<strong>om</strong>na timmerlaster lära i allmänhet hafva varit af god<br />
beskaffenhet <strong>och</strong> priserna högre än un<strong>de</strong>r 1888, eller approximativt för:
221<br />
allt i land, tullbehandladt.<br />
Tullsatsen af reis 2,100 eller kr. 8.40 pr tolft häri inberäknad.<br />
Tullsatseu af ungefär 1,060 reis eller kr 4'24 pr kbm. inberäkuad.<br />
Den qvantitet trämassa s<strong>om</strong> <strong>1889</strong> inför<strong>de</strong>s till Portugal frän januari till<br />
november utgjor<strong>de</strong> 570,281 kg. till ett viir<strong>de</strong> af 112,940 kr. mot 732,715 kg.<br />
vär<strong>de</strong> 118,341 kr. un<strong>de</strong>r motsvaran<strong>de</strong> ti<strong>de</strong>rymd <strong>år</strong> 1888. Tvifvelsutan var<br />
större <strong>de</strong>len <strong>de</strong>rutaf af svenskt <strong>och</strong> norskt ursprung. Maskinerna vid pappersbruken<br />
här uti Portugal hafva nyligen un<strong>de</strong>rgått <strong>de</strong>n lurändring att for <strong>de</strong>m<br />
numera använ<strong>de</strong>s trämassa i stället för lump, hvarigeu<strong>om</strong> utsigt finnes till ökad<br />
införsel frän <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena af förstnämnda material. Trämassa drager<br />
ingen tull, men erlagger <strong>de</strong>n extra afgift af 2 % ad valorem. s<strong>om</strong> drabbar alla<br />
till Portugal införda varor <strong>och</strong> är afsedd till byggan<strong>de</strong>t af nya hamnar.<br />
Tändstickor. På grund af gällan<strong>de</strong> hög tullsats å <strong>de</strong>nna vara införes numera<br />
högst obetydligt <strong>de</strong>raf <strong>och</strong> <strong>från</strong> Sverige endast undantagsvis. Ehuru <strong>de</strong>t<br />
är att beklaga att <strong>de</strong>nna införsel sedan några <strong>år</strong> aftagit, iir <strong>de</strong>t dock ett glädjan<strong>de</strong><br />
faktum att åtskilliga tändsticksfabriker i Portugal ej blott använda svenska<br />
<strong>och</strong> norska föreståndare <strong>och</strong> arbetare utan äfven, uti några fall, <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena intörskrifvit sina maskiner. Un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> anla<strong>de</strong>s tvànne dylika fabriker,<br />
en uti Lissabon <strong>och</strong> en annan uti <strong>de</strong>ss närhet, hvaraf <strong>de</strong>n förra är försedd med<br />
svenska <strong>och</strong> <strong>de</strong>n senare med norska maskiner.<br />
Jern <strong>och</strong> stål. Qvantiteten af svenskt jeru <strong>och</strong> stål, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong><br />
inför<strong>de</strong>s till Portugal, är ännu ej känd. men tor<strong>de</strong> kunna approximativt beräknas<br />
till <strong>om</strong>kring 600,000 kilo. Mot slutet af <strong>år</strong>et stego priserna betydligt sås<strong>om</strong><br />
äfven ä engelskt jcrn <strong>och</strong> kunna sägas utgöra <strong>om</strong>kring 40 % mer än un<strong>de</strong>r<br />
1888.<br />
De politiska förvecklingar, s<strong>om</strong> nyligen uppstått mellan Portugal <strong>och</strong> England,<br />
hafva bland importörer <strong>och</strong> konsumenter föranledt en allmän öfverensk<strong>om</strong>melse<br />
att förkasta engelska varor. Pä grund <strong>de</strong>raf skulle man kunnat<br />
hoppas att jern- <strong>och</strong> stälimporten skulle ske <strong>från</strong> Sverige i stället för <strong>från</strong><br />
England. Så har dock ej varit fallet, emedan <strong>de</strong> relativa qvantiteterna af hittills<br />
<strong>från</strong> England hemtadt jern oeh <strong>de</strong>rför betinga<strong>de</strong> priser mycket lättare erhållas<br />
i Belgien, hvari<strong>från</strong> införseln hit nu sker i ökad grad.<br />
Generalkonsulatet hyste äfven hopp <strong>om</strong> att tillfället skulle vara gynuan<strong>de</strong><br />
för införsel till Portugal af svensk krigsmateriel, men sedan <strong>de</strong>t satt sig i<br />
direkt beröring med portugisiska krigs- oeh marinministerierna, har <strong>de</strong>t visat<br />
sig att utsigterna <strong>de</strong>rtill ej äro sär<strong>de</strong>les ljusa, åtminstone un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n närmaste<br />
framti<strong>de</strong>n. Visserligen har Portugal ofta frän England hemtat krigsmateriel i<br />
allmänhet <strong>och</strong> Armstrongkanoner isynnerhet, dock ej nyligen, emedan sedan<br />
någon tid tillbaka Kruppska systemet antagits för försvaret till bå<strong>de</strong> lands <strong>och</strong><br />
sjös. Med mindre än någon särskild anledning till förändring häruti skulle<br />
yppas kan man <strong>de</strong>rför vänta att all tillökning eller utveckling af Portugals rustningar<br />
fortfaran<strong>de</strong> sker efter samma system. Dock hafva <strong>om</strong>ständliga uppgifter<br />
å försök med svenska kanoner <strong>och</strong> projektiler med<strong>de</strong>lats ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> i krigs<strong>och</strong><br />
marinministerierna, hvilka lofvat att med uppmärksamhet <strong>de</strong>r<strong>om</strong> taga känned<strong>om</strong>.
222<br />
Utförsel.<br />
Salt. Den hufvudsakliga utförselsvaran <strong>från</strong> Portugal till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena är salt, hvilken industri nyligen jämförelsevis gen<strong>om</strong>gått en kris.<br />
Den våta <strong>och</strong> kalla s<strong>om</strong>maren un<strong>de</strong>r 1888 gjor<strong>de</strong> att saltskör<strong>de</strong>n för <strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong>et blef otillräcklig, men emedan betydliga förråd förefunnos sedan föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, blef skilna<strong>de</strong>n i priserna till en början högst obetydlig, så att <strong>de</strong> vanliga<br />
officiella noteringarna af 1,300 reis i Lissabon oeh 1,400 reis i Setubal pr<br />
inoj bibehöllos.<br />
Gen<strong>om</strong> ökad utförsel till Frankrike oeh andra län<strong>de</strong>r blef förrå<strong>de</strong>t af<br />
gammalt salt un<strong>de</strong>r förs<strong>om</strong>maren <strong>1889</strong> så minskadt att priserna <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> betydligt<br />
öka<strong>de</strong>s, så att med undantag af gamla kontrakt, hvilka gingo med förlust,<br />
inga nya affärer gjor<strong>de</strong>s. Visserligen fortfor salt att utskeppas, men i<br />
mindre qvantiteter till höga priser så att många fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r vanliga <strong>om</strong>ständigheter<br />
ha<strong>de</strong> intagit last uti Lissabon, i stället gingo till Cadiz <strong>och</strong> andra<br />
orter. Saltskör<strong>de</strong>n <strong>1889</strong> medför<strong>de</strong> ingen förbättring i <strong>de</strong>tta häDseen<strong>de</strong>, enär<br />
qvantiteten, till följd af mindre s<strong>om</strong>marvärme än vanligt, var uu<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan,<br />
ehuru i öfrigt af god beskaffenhet, <strong>och</strong> då intet förråd fans af gammalt salt,<br />
kun<strong>de</strong> skör<strong>de</strong>n ej räcka till för alla förmoda<strong>de</strong> reqvisitioner. För <strong>de</strong>t närvaran<strong>de</strong><br />
äro priserna <strong>de</strong>rför mycket höga eller officielt 2,200 reis pr moj. Någon<br />
materiell stegring <strong>de</strong>raf kan dock knappast väntas, emedan köparne i så fall<br />
säkerligen skulle föredraga att hemta salt <strong>från</strong> Cadiz eller <strong>de</strong> Me<strong>de</strong>lhafshamnar<br />
<strong>de</strong>r sait tillverkas.<br />
Kork. Un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> har ingen nämnvärd förändring i korkutförseln egt<br />
rum <strong>och</strong> hafva priserna varit <strong>de</strong>samma s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r 1888 eller <strong>om</strong>kring 10,000<br />
reis (40 kronor) pr 100 kg. för vanlig kork, sådan s<strong>om</strong> mest efterfrågas, då<br />
<strong>de</strong>reniot för mycket god kork betalats ända till 23,000 reis pr 100 kg. Un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1889</strong>, <strong>från</strong> januari till november, utför<strong>de</strong>s 138,853 kg., värda 31,828 kronor,<br />
men huru mycket s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rutaf utskeppa<strong>de</strong>s till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena är ännu<br />
obekant.<br />
Vin. Vinskör<strong>de</strong>n <strong>1889</strong> var beträffan<strong>de</strong> qvantiteten vida un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan.<br />
men i fråga <strong>om</strong> qvaliteten på <strong>de</strong>t hela taget god, hvilket ökat priserna med <strong>om</strong>kring<br />
CO %. Utförseln af lätta portugisiska viner till Frankrike, särskildt<br />
Bor<strong>de</strong>aux, att förvandlas till Bor<strong>de</strong>auxvin, är ofantlig <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r 1888<br />
10,480,467 <strong>de</strong>kaliter, medan 14,238 skeppa<strong>de</strong>s till Sverige <strong>och</strong> Norge. En<br />
stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>nna vinutförsel till Frankrike äger rum uti svenska <strong>och</strong> norska<br />
ångare, så att <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena <strong>de</strong>raf skörda en indirekt <strong>om</strong> ock obetydlig<br />
för<strong>de</strong>l, hvilken dock skulle ökas i hög grad <strong>om</strong> portugisiska lätta viner oftare<br />
skeppa<strong>de</strong>s direkte till Sverige, innan <strong>de</strong> i Bor<strong>de</strong>aux un<strong>de</strong>rgått en obehöflig<br />
behandling, hvarefter <strong>de</strong> åter utföras sås<strong>om</strong> Bor<strong>de</strong>auxvin till mycket högre priser.<br />
De mera ordinära viner s<strong>om</strong> <strong>från</strong> Portugal utskeppas till Frankrike behöfva<br />
blandas, innan <strong>de</strong> kunna förtäras eller förvaras. Men i närheten af Lissabon<br />
växa förträffliga viner, sås<strong>om</strong> t. ex. Collares, Torres, Termo tinto m. fl., hvilka<br />
fullk<strong>om</strong>ligt väl kunna drickas sådana <strong>de</strong> skeppas, <strong>om</strong> <strong>de</strong> blott korkas med <strong>om</strong>sorg<br />
på flaskor s<strong>om</strong> blifvit sköljda med konjak.<br />
Dessa viner kunna skeppas här i Lissabon (då afgift erlägges för frakten,<br />
men ej för faten) för 180 à 220 kronor pr pipa <strong>om</strong> 450 liter <strong>och</strong> kunna täfla<br />
med franska viner af högre pris.<br />
Skör<strong>de</strong>n. Hveteskör<strong>de</strong>n <strong>1889</strong> var me<strong>de</strong>lmåttig, <strong>och</strong> <strong>om</strong> ock hvete ej är en<br />
vara s<strong>om</strong> utgör föremål för in- eller utförsel mellan Sverige <strong>och</strong> Portugal, tor<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>t dock i <strong>de</strong>t förstnämnda lan<strong>de</strong>t — <strong>de</strong>r tullen å spanmål först helt nyligen
223<br />
blifvit höjd — kunna vara af intresse att erfara resultaten af enahanda uti<br />
Portugal vidtagna åtgär<strong>de</strong>r.<br />
Un<strong>de</strong>r några <strong>år</strong> hafva portugisiska tullsatserna å hvete <strong>och</strong> hvctemjfil varit<br />
sär<strong>de</strong>les höga, allt un<strong>de</strong>r förevändning snarare af att skydda <strong>de</strong>n inhemska industrien<br />
än att öka statsink<strong>om</strong>sterna. Dock hafva resultaten ej alltid rättfärdigat<br />
<strong>de</strong>ssa beräkningar, hvarför qvarnegare <strong>och</strong> bagare s<strong>om</strong> föredraga utländskt<br />
hvete <strong>och</strong> hvetemjöl, emedan <strong>de</strong> äro öfverlägsna <strong>de</strong> inhemska produkterna,<br />
fortfara att betala <strong>de</strong> ständigt öka<strong>de</strong> tullsatserna å <strong>de</strong>ssa artiklar utan att priserna<br />
eller förbrukningen af <strong>de</strong>t inhemska hvetet <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rgått någon tillökning.<br />
Tid efter annan hota<strong>de</strong> bagarne att höja priserna å brö<strong>de</strong>t, hvilket <strong>de</strong> äfven<br />
gjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r en kort tid, men sedan regeringen för egen räkning låtit införa<br />
mjöl <strong>och</strong> befallt byggan<strong>de</strong>t af qvarnar, återgingo priserna snart till livad <strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r många <strong>år</strong> varit eller 35—40 reis (14—16 öre) allt efter qvaliteten af<br />
<strong>de</strong>t vanliga brö<strong>de</strong>t s<strong>om</strong> väger 1/2 kg.<br />
Då landtbrukarne fortforo att klaga vidtog regeringen un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> ändå<br />
mera protektionistiska åtgär<strong>de</strong>r gen<strong>om</strong> att i verkligheten förbjuda införsel af<br />
mjöl un<strong>de</strong>r någon s<strong>om</strong> helst förevändning, <strong>och</strong> att medgifva införsel af hvete<br />
endast åt <strong>de</strong>m hvilka i proportion köpt dubbelt af inhemskt hvete, hvilket senare,<br />
till undvikan<strong>de</strong> af un<strong>de</strong>rslef, måst föras till qvarnen un<strong>de</strong>r eskort af en tulltjensteman<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t åligger att öfvervaka <strong>de</strong>ss målning till mjöl.<br />
Tullen å <strong>de</strong>nna ringa qvantitet af importeradt hvete är numera 16 reis<br />
(6.4 öre) i stället för 20 reis (8 öre) pr kilo emot 2'5 öre i Sverige.<br />
Naturligtvis äro ofvannämnda åtgär<strong>de</strong>r ej blott för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n hin<strong>de</strong>rliga utan<br />
inskränka <strong>de</strong>rjemte i hög grad <strong>de</strong>n individuella friheten <strong>och</strong> kunna <strong>de</strong>rför ej<br />
försvaras i <strong>och</strong> för sig, men <strong>de</strong>tta oaktadt är <strong>de</strong>t faktiskt att gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>m icke<br />
förorsakats någon stegring af brödpriserna; ej heller kan man påstå, utt <strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa<br />
mått <strong>och</strong> steg ej vidtagits, ha<strong>de</strong> priserna å bröd varit lägre, ty medan i Amerika<br />
<strong>och</strong> Ryssland priserna å hvete voro oförändra<strong>de</strong> eller ungefär hvad <strong>de</strong> nu äro<br />
samt innan <strong>de</strong>ssa stränga fiskala åtgär<strong>de</strong>r tillämpats, kosta<strong>de</strong> brö<strong>de</strong>t <strong>de</strong>tsamma<br />
s<strong>om</strong> nu.<br />
Sedan ofvanståen<strong>de</strong> skrefs har skyldigheten att köpa inhemskt hvete tills<br />
vidare upphäfts, emedan intet <strong>de</strong>rutaf för närvaran<strong>de</strong> förek<strong>om</strong>mer i markna<strong>de</strong>n.<br />
Uti generalkonsulatets föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser förek<strong>om</strong>ma uppgifter <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n konstgjorda ungefär 5 km. norr <strong>om</strong> Oportos fyr belägna hamnen vid Leixoes,<br />
ett onekligen storartadt <strong>och</strong> väl utfördt byggnadsverk. Den är nu nästan färdig<br />
<strong>och</strong> begagnas redan, är rymlig, mycket djup, fri <strong>från</strong> ref <strong>och</strong> skär samt fullk<strong>om</strong>ligt<br />
begränsad utaf tvänne långsträckta hamnarmar med en i sydvest anbragt,<br />
öppning för inseglingen. Bottnen är god sås<strong>om</strong> ankargrund <strong>och</strong> fartygen ligga<br />
fullk<strong>om</strong>ligt skydda<strong>de</strong> i lugnt vatten. Ännu är ingen fyr tänd <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s, men<br />
vid dagsljus kunna fartyg löpa in äfven utan lots.<br />
En liten jernväg är anlagd <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna hamn ti!! tullhuset i Porto, hvarigen<strong>om</strong><br />
fartyg s<strong>om</strong> ej kunna gå uppför Douroflo<strong>de</strong>n snart blifva i tillfälle att i<br />
Leixoes lossa för Porto.<br />
Nyligen har utfärdats en karautänsforordning för att ersätta <strong>de</strong>n gamla,<br />
hvilken var öfverdrifvet sträng <strong>och</strong> förargelseväckan<strong>de</strong>, men till följd af bristan<strong>de</strong><br />
nödvändiga anstalter för <strong>de</strong>sinfektion har <strong>de</strong>n ännu ej kunnat tillämpas.<br />
I <strong>de</strong>n gamla förordningen togs icke hänsyn till resans längd, sä att fartyg<br />
k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>från</strong> för smitta misstänkt ort tvungos att un<strong>de</strong>rgå fem dagars observationskarantän<br />
<strong>och</strong> <strong>från</strong> smittad ort minst sju dagars strikt karantän <strong>och</strong> <strong>de</strong>rutöfver,<br />
allt efter <strong>om</strong>ständigheterna.<br />
Den nya förordningen stadgar fjorton dagars karantän för fartyg k<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> smittad ort <strong>och</strong> sju dagars för fartyg hvilka ank<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> misstänkt ort.
224<br />
men un<strong>de</strong>r gynsamma <strong>om</strong>ständigheter inbegripas resorna uti karantäusti<strong>de</strong>n.<br />
Dock måste fartyg i alla fall un<strong>de</strong>rgä minst en dags observationskarantän.<br />
Huru lång karantän ett fartyg skall un<strong>de</strong>rgä beror <strong>de</strong>rför till stor <strong>de</strong>l på:<br />
1. <strong>de</strong> senaste telegrammerna <strong>om</strong> helsotillstån<strong>de</strong>t ä fartygets afgångsort;<br />
2. allmänna helsotillstån<strong>de</strong>t bland besättningen <strong>och</strong> passagerarne;<br />
3. <strong>om</strong> kaptenen<br />
<strong>om</strong> bord;<br />
uti skeppsjournalen antecknat några verkliga sjukd<strong>om</strong>sfall<br />
4. huruvida fartygets agent i land är erfaren samt eger tillräckligt inflytan<strong>de</strong><br />
att när så behöfves<br />
heterna.<br />
föra hvarje särskildt fartygs talan inför myndig<br />
Utaf re<strong>de</strong>rier <strong>och</strong> fartygsbefälhafvare tor<strong>de</strong> nedanståen<strong>de</strong> punkter särskildt<br />
uppmärksammas:<br />
a) Hvarje till portugisisk hamn k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fartyg måste uppvisa af portugisiske<br />
konsuln å afgångsorten un<strong>de</strong>rtecknadt sundhetspass, hvilket måste vara<br />
utfärdadt ej tidigare än 48 timmar före fartygets afgång.<br />
b) Om ingen portugisisk konsul finnes å afgångsorten anstäld, skall sundhetspass<br />
erhållas utaf någon annan konsul för en vänskaplig nation.<br />
c) Om ingen nation är <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s af konsul representerad, skall sundhetspasset<br />
utfärdas af närmaste lokala myndighet; men un<strong>de</strong>r alla <strong>om</strong>ständigheter<br />
måste hvarje fartyg vara försedt med något slags sundhetspass.<br />
d) Förut<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rgåen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n karantän, hvartill <strong>om</strong>ständigheterna anses föranleda,<br />
drabbas fartyg s<strong>om</strong> sakna sundhetspass af böter uppgåen<strong>de</strong> till<br />
10,000 reis (40 kronor) för hvarje hundra<strong>de</strong> reg.-ton af drägtigheten.<br />
e) Hvarje person s<strong>om</strong> rymmer <strong>från</strong> i karantän varan<strong>de</strong> fartyg straffas med 30<br />
dagars fängelse <strong>och</strong> böter till 20,000 reis (80 kronor).<br />
f) Förbin<strong>de</strong>lse med land innan sundhetsmyndigheterna varit <strong>om</strong> bord medför<br />
böter till 20,000 reis (80 kronor).<br />
Med undantag af Influenza, hvilken utbredt sig här sås<strong>om</strong> öfverallt, hafva<br />
inga smittosamma sjukd<strong>om</strong>ar af epi<strong>de</strong>misk natur varit rådan<strong>de</strong> in<strong>om</strong> generalkonsulatets<br />
distrikt un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong>.<br />
Inga förändringar af namn <strong>och</strong> adresser å härvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus, uti<br />
hvilka svenskar eller norrmän äro <strong>de</strong>legare, hafva förek<strong>om</strong>mit sedan Generalkonsulatets<br />
senaste <strong>år</strong>sberättelse afsän<strong>de</strong>s.<br />
Fraktmarkna<strong>de</strong>n fortfor un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets förra hälft att vara temligen liflig.<br />
men aftog på hösten till följd af stegra<strong>de</strong> saltpriser.<br />
Vid <strong>år</strong>ets slut notera<strong>de</strong>s följan<strong>de</strong> frakter:<br />
Från Lissabon till Norge:<br />
till Sverige:<br />
till Sverige:<br />
Från Setubal till Norge:<br />
Otto Steenbock.<br />
Innehåll: Helsingfors (sid. 161), Lissabon (sid. 217), S:t Th<strong>om</strong>as (sid. 215).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 6.<br />
Hamburg <strong>de</strong>n 31 mars 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
I Aaret <strong>1889</strong> ank<strong>om</strong> till Hamburg 138 svenske Fartöier, drægtige !<br />
Reg.-Ton, <strong>de</strong>raf 113 Dampskibe, drægtige 43,114 Ton, og 25 Seilskibe, drægtige<br />
9,134'/, Ton.<br />
Af disse 138 Fartöier k<strong>om</strong> fra Sverige 82, drægtige 32,037 7, Ton, nemlig<br />
81 Dampskibe af Drægtighed 31,9977, Tt >° og l Seilfartöi. Af Dampskibene<br />
vare <strong>de</strong> fleste, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> sædvanligt, i regelbun<strong>de</strong>n Fart, bringen<strong>de</strong> blan<strong>de</strong>t<br />
Last; 22 k<strong>om</strong> dog med Brolægningssten og 2 bragte Sprit. Alle gik herfra<br />
tilbage till Sverige med Stykgods, undtagen 18; af disse gik nemlig 1 til England<br />
med Sukker og 6 til Danmark med Petroleum, hvorhos 11 udgik ballaste<strong>de</strong>,<br />
<strong>de</strong>raf 2 til England, 1 til Rusland, G til Sverige og 2 til Elbbavne.<br />
Seilfartöiet bragte Steen og afgick berfra til Danmark med Petroleum.<br />
Af <strong>de</strong> fra ikke-svenske Havne k<strong>om</strong>ne 56 svenske Fartöier, drægtige<br />
20,211 Ton, vare 33 Dampskibe, drægtige 11,690 Ton. Et af disse k<strong>om</strong> fra<br />
Memel med Rug, 23 fra Danmark med Stykgods, 1 fra Norge med Papirmasse,<br />
1 fra England med Stenkul, 1 fra Frankrig med Phospbat; 6 hav<strong>de</strong><br />
Ballast, <strong>de</strong>raf 1 fra Danmark, 1 fra Frankrig og <strong>de</strong> övrige fra Elbhavne. De<br />
afgik herfra med Stykgods, 4 til Sverige, 24 til Danmark; 3 afgik til England<br />
samt 1 til Elbhavn i Ballast, og 1 blev overliggen<strong>de</strong> ved Aarets Udgang.<br />
Af <strong>de</strong> 23 Seilfartöier, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> fra ikke-svenske Havne, hav<strong>de</strong> 22<br />
Ladning, <strong>de</strong>riblandt 1 fra Charleston Harpix, 1 fra Guayaquil Stennöd<strong>de</strong>r, 1<br />
fra Maldon Island Guano, 1 fra Mozambique Sesamfrö, 1 fra Buenos-Ayres<br />
Talg, 1 fra Mobile Pitehpine, 3 fra Rio Gran<strong>de</strong> salte Hu<strong>de</strong>r, 9 fra Vestindien<br />
Farvetræ og 4 fra Mexico Mahogny; et k<strong>om</strong> fra Elbhavn ballastet. Af<br />
disse Fartöier afgik 2 til Brasilien, 1 til Puiita Arenas, 2 til <strong>de</strong> Kanariske<br />
Öer og 1 til Maracaibo, alle med Stykgods, og 2 til Charleston med Salt; <strong>de</strong><br />
övrige 15 gik ballaste<strong>de</strong>, nemlig 12 til Sverige, 2 til England og 1 til Spanien.<br />
Til Altona k<strong>om</strong> 14 svenske Fartöier, <strong>de</strong>riblandt 11 Dampskibe, 4 af<br />
disse med Brolægningssten fra Sverige, 1 med Planker fra Königsberg og 3<br />
med Hve<strong>de</strong> fra Danzig samt 3 ballaste<strong>de</strong>, fra Elbhavn. Af <strong>de</strong> 3 Seilfartöier<br />
k<strong>om</strong> 1 fra Rosario og 2 fra Vestindien, alle med Farvetræ.<br />
Af <strong>de</strong> nævnte Dampskibe gick 3 herfra til Danmark med Salt og 1 til<br />
Danzig med Stykgods; <strong>de</strong> övrige syv udgik ballaste<strong>de</strong>, 4 til Elbhavn og 3 til<br />
Sverige. Seilfartöierne afgik alle ballaste<strong>de</strong>, nemlig 1 til England og 2 til Sverige.<br />
Til Harburg k<strong>om</strong> 2 sveuBke Fartöier, begge Seilskibe, 1 fra Charleston<br />
og 1 fra Wilmington, begge med Harpix. Det ene af <strong>de</strong>m afgik til England<br />
og <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t til Elbhavn baliastet.<br />
Til Gluckstadt k<strong>om</strong> intet svensk Fartöi.<br />
Til Cuxhaven k<strong>om</strong> kun et svensk Skib, nemlig 1 Seilfartöi fra Maracaibo<br />
med Farvetræ paa Grund af Isgang; <strong>de</strong>t afgik si<strong>de</strong>n til Hamburg.<br />
Til Hamburg var i 1888 k<strong>om</strong>met 92 svenske Fartöier, drægtige 38,554<br />
Reg.-Ton; af disse k<strong>om</strong> fra Sverige 70, alle Dampskibe, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r blandt <strong>de</strong><br />
22 Fartöier fra andre Lan<strong>de</strong> var 7 Dampskibe. I 1887 k<strong>om</strong> her 113 svenske<br />
Fartöier, drægtige 40,191 Ton, <strong>de</strong>raf fra Sverige 66 Dampskibe og 9 Seilfartöier,<br />
samt fra andre Lan<strong>de</strong> 9 Damp- og 29 Seilskibe.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 15
226<br />
Til Hamburg-Altona k<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> fra Sverige 152 Fartöier af an<strong>de</strong>n Nationalitet<br />
end <strong>de</strong>n svenske eller norske, nemlig 137 tydske, <strong>de</strong>riblandt 121 Seil-<br />
»kibe; af disse sidste bragte 94 Steen, saale<strong>de</strong>s k<strong>om</strong> 63 <strong>de</strong>rmed fra Halmstad<br />
og 17 fra Pukavik; af 22 bragtes Træ fra Carlshanm og andre for<strong>de</strong>tmeste östersöiske<br />
Havne; og Resten bragte Jern, Kridt og Leer. Her k<strong>om</strong> fra Sverige<br />
4 danske Dampskibe samt 3 danske og 8 holländske Seilfartöier. Damp-<br />
Bkibene, <strong>de</strong> danske s<strong>om</strong> <strong>de</strong> tydske, bragte næsten alle blan<strong>de</strong>t Last, me<strong>de</strong>ns Trælast<br />
hidförtes i alle <strong>de</strong> holländske samt Træ og Steen i <strong>de</strong> danske Seilskibe.<br />
Til Hamburg k<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> 369 norske Fartöier drægtige 179,278 Ton,<br />
<strong>de</strong>raf 248 Dampskibe drægtige 131,815 Ton, og 121 Seilfartöier, drægtige<br />
47,463 Ton. — Af disse 369 norske Fartöier k<strong>om</strong> fra Norge 193, drægtige<br />
98,833'/, Ton, nemlig 185 Dampskibe, drægtige 97,955'/, Ton, og 8 Seilfartöier.<br />
De fra Norge hidk<strong>om</strong>ne norske Dampskibe, <strong>de</strong> fleste gaaen<strong>de</strong> i regelban<strong>de</strong>n<br />
Fart, in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong> næsten alle blan<strong>de</strong>t Last; 3 k<strong>om</strong> ballaste<strong>de</strong>. De vendte<br />
alle tilbage til Norge med Stykgods undtagen 15, af hvilke 1 gik til Montevi<strong>de</strong>o<br />
med Stykgods, 2 til Danmark med Petroleum, 3 til Sverige, <strong>de</strong>raf 2<br />
med Salt og 1 med Ballast, og Resten til Storbritanien ballaste<strong>de</strong>.<br />
Af <strong>de</strong> fra Norge hidk<strong>om</strong>ne norske Seilfartöier in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong> 4 Planker og<br />
Stav, 3 Guano og Trän og 1 var ballastot. 1 af <strong>de</strong>m gik herfra til Lagos<br />
med Stykgods, 1 til Frankrig med Melasse, 3 til Norge og 3 til Elbhavne<br />
ballaste<strong>de</strong>.<br />
Fra ikke-norske Havne eller Farvan<strong>de</strong> k<strong>om</strong> 176 norske fartöier, drægtige<br />
80,444'/, Ton, <strong>de</strong>raf 63 Dampskibe, drægtige 33,859'/, Ton. Af disse sidste<br />
k<strong>om</strong> 2 fra Sverige med Jern, Træ, Staal m. m., 1 fra Gröolandshavet med<br />
Sælspæk, 3 fra Rangoon med Ris, 3 fra O<strong>de</strong>ssa med Byg, et fra Valencia med<br />
Apelsiner, 1 fra Konstantinopel med Kis, 3 fra Montevi<strong>de</strong>o, 1 fra Portorieo,<br />
1 fra New-Orleans, 1 fra Montreal og 1 fra Frankrig, alle med Stykgods, 1 fra<br />
Algier med Phosphat, 23 fra Storbritanien med Stenkul, 11 fra Danmark med<br />
Stykgods, 2 fra Storbritanien med Sild, 1 fra Königsberg med Planker samt 1<br />
fra Rotterdam, 4 fra Brenierhaven og 2 fra Blbhavne ballaste<strong>de</strong>. — Afbemeldte<br />
Fartöier gik 10 herfra til Norge, nemlig 8 med Stykgods og 2 ballaste<strong>de</strong>, 9<br />
til Sverige, 1 til Rusland, 2 til Montevi<strong>de</strong>o, 2 til St. Th<strong>om</strong>as, 11 til Danmark,<br />
alle med Stykgods, samt 28 til Storbritanien ballaste<strong>de</strong>.<br />
Af <strong>de</strong> 113 fra Udlan<strong>de</strong>t hidk<strong>om</strong>ne Dorske Seilfartöier in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong> 100 Ladning;<br />
<strong>de</strong>raf vare 31 fra <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Stater, nemlig 9 med Petroleum, 20 med<br />
Harpiz og Terpentin samt 2 med Pitchpine; 16 k<strong>om</strong> fra Mexico med Farvetræ<br />
og 1 8ammesteds fra med Mahogny, 1 fra Rock Island med Guano, 1 fra<br />
Guayaquil med Stennöd<strong>de</strong>r, 1 fra Lagos med Palmenöd<strong>de</strong>r, 5 fra Montevi<strong>de</strong>o<br />
med Beenaske, 7 fra Rio Gran<strong>de</strong> med salte Hu<strong>de</strong>r, 1 fra Singapore med Stykgods,<br />
1 fra Maracaibo med Kaffe, 1 fra Trinidad med Asfalt, 2 fra Frankrig<br />
med Phosphat og 1 sammesteds fra med Viin, 5 fra Buenos Ayres med Farvetræ,<br />
21 fra Vestindien med Farvetræ, 1 fra Skotland med Sild, 2 fra Sverige<br />
med Ga<strong>de</strong>sten og 1 fra Rostock med Jern. 1 k<strong>om</strong> fra Nedre-Elben ifölge<br />
Havari. 13 k<strong>om</strong> her ballaste<strong>de</strong>, alle fra Ste<strong>de</strong>r in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>tte Konsulatdistrikt.<br />
Af <strong>de</strong> her nævnte 113 Skibe gik igjen herfra til <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Stater 21<br />
med Salt, Cement og t<strong>om</strong>me Fa<strong>de</strong>, 19 til Brasilien, 6 til Buenos-Ayres, 5 til<br />
Porto Cabello, 1 til Port Elisabeth, 1 til Portorico, 1 til <strong>de</strong> Kanariske Öer<br />
og 2 til Mexiko, alle med Stykgods; 2 til Sverige med Salt, 1 til Rusland<br />
med salte Hu<strong>de</strong>r, 2 til Danmark med Petroleum, 1 til Rostock med Petroleum<br />
samt 3 til Norge med Stykgods.<br />
Ballaste<strong>de</strong> gick 19 til Norge og 22 til andre Lan<strong>de</strong>; 7 bleve overliggen<strong>de</strong><br />
ved Aarets Udgang.
227<br />
Til Altona ank<strong>om</strong> fira Norge 7 norska Fartöier, nemlig 5 Dampskibe, <strong>de</strong>raf<br />
2 med Is og 3 med Brolægningssteen, og-2 Seilfartöier med Is. — Fra andre<br />
Lan<strong>de</strong> k<strong>om</strong> <strong>de</strong>rhen 16 Seilfartöier og 2 Dampskibe, <strong>de</strong> sidstnævnte fra Si'bastopol<br />
med Rug; af hiue k<strong>om</strong> 4 fra Rosario med Farvetræ, 11 fra Vestindien, ligele<strong>de</strong>s<br />
med Farvetræ, samt 1 fra Elbhavn u<strong>de</strong>n Ladning. — Af <strong>de</strong> fra Norge<br />
k<strong>om</strong>ne Fartöier vendte 5 <strong>de</strong>rhen tilbage, 1 gik til England og 1 til Elbhavn,<br />
alle ballaste<strong>de</strong>. Af <strong>de</strong> övrige gik 4 til England, 9 til Norge samt 5 til Blbhavne,<br />
ligele<strong>de</strong>s alle ballaste<strong>de</strong>.<br />
Til Harburg ankoui fra Norge 1 norsk Dampskib med Apatit; fra andre<br />
Lan<strong>de</strong> k<strong>om</strong> 21 Fartöier, alle Seilskibe. uemlig 3 fra Lagos med Palmenöd<strong>de</strong>r,<br />
2 fra Pascagoula med Beenaske, 10 fra Amerika med Harpix, 1 fra Frankrig<br />
med Viin, 2 fra Storbritanien med Leer, 2 fra Archangel med Tjære og 1 fra<br />
Elbhavn baliastet. Det fra Norge k<strong>om</strong>ne Fartöi afgik baliastet til Elbhavn;<br />
af <strong>de</strong> andre gik 2 til Norge med Salt, 2 til Sverige ligele<strong>de</strong>s med Salt. 1 til<br />
England med Oliekager. Ballaste<strong>de</strong> afgik 3 til Norge, 2 til Sverige, 4 til Storbritanien<br />
samt 7 til Elbhavne.<br />
Til Glückstadt k<strong>om</strong> intet norsk Fartöi.<br />
Til Cuxhaven k<strong>om</strong> 11 norske Fartöier, alle paa Grund af Isvauskelighe<strong>de</strong>r;<br />
<strong>de</strong> gik si<strong>de</strong>n vi<strong>de</strong>re til Hamburg.<br />
Til Hamburg var i 1888 k<strong>om</strong>met 335 norske Fartöier, drægtige 168,583 1 /,<br />
Reg.-Ton; af disse k<strong>om</strong> fra Norge 161 Dampskibe og 10 Seilfartöier, ine<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>r blandt <strong>de</strong> 164 Skibe fra andre Lau<strong>de</strong> var 38 Dampskibe. — I 1887 k<strong>om</strong><br />
iier 300 norske Fartöier, drægtige 156,464 Ton, <strong>de</strong>raf 173 Dampskibe.<br />
Fra Norge k<strong>om</strong> til Hamburg-Altona i <strong>1889</strong> 11 Skibe af ikke norsk eller<br />
svensk Nationalitet, nemlig et Dampskit) med Apatit og 10 Seilskibe, alle tydske,<br />
af hvHke 1 med Trælast og et med Brolægningssteen, samt 8 (fra Finmarken)<br />
med Trän, Reensdyrhorn etc.<br />
Kultilförselen til Hamburg-Altona fra Storbritanien ske<strong>de</strong> i 1,040 Fartöier,<br />
nemlig 596 britiske, 406 tydske. 23 norske og 1 svenskt, 4 hoilandske og 3<br />
danske Dampskibe, samt i 7 tydske, danske og britiske Seilskibe; <strong>de</strong>nne bety<strong>de</strong>lige<br />
Transport foregaar saale<strong>de</strong>s nu næsten alene i Dampskibe. Blandt disee<br />
sees i <strong>de</strong>t sidste Par Aar ogsaa at have været en<strong>de</strong>el norske.<br />
Det vil sees, at Petroleumsfarten fra Amerika hertil for voro Fartöier har<br />
været stærkt i Nedgång i <strong>de</strong>n senere Tid; i 1888 k<strong>om</strong> ber endnu 19 norske<br />
med <strong>de</strong>nne Artikel, i <strong>1889</strong> kun 9, af svenske i 1888 kun 2 og i <strong>1889</strong> ingen.<br />
Dette stod selvfölgeligeu i Förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>n meer og meer tiltagen<strong>de</strong> Benyttelse<br />
af Tankdampskibe; i Baadanne hidbragtes ikke mindre end 320,147,<br />
og til Harburg endog 503,317 Barrels, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r i Seilskibe og paa <strong>de</strong>n<br />
gamle Maa<strong>de</strong> kun k<strong>om</strong> til begge Havne tilsammen <strong>om</strong>tr. 419,000 Barrels.<br />
Fragterne for Petroleum i Seilskibe vare dog tilfredsstillen<strong>de</strong>, varieren<strong>de</strong> mellem<br />
3 og 4 sh. pr Fad.<br />
1 Transporten hertil af Harpix og Terpentin <strong>de</strong>eltoge adskillige norske<br />
Seilskibe fra Cbarleston og Savannah til Fragter imellem Sh. 33 og 3 - 6. I<br />
Farten med Farvetræ og Mahogni fra Mexiko, Vestindien og Sydamerika vare<br />
baa<strong>de</strong> svenske og norske Seilskibe i forholdsvis ret bety<strong>de</strong>lig Grad beskjæftige<strong>de</strong>.<br />
Fra Laguna erboldtes for Farvetræ i Januar 33 Sh. 6 D. og i Marts 36 Sh.<br />
3 D. pr Tou, i August 36 Sh. 6 D. — 40 Sh., i Oktober og November 35<br />
Sh. à 37 Sh. 6 D., enkeltvis dog kun 33 Sh.; i Juni fra Laguna for Mahogni 47<br />
Sh. 6 D. For Farvetræ fra Jamaika erholdtes i Januar 34 Sh. pr Ton, i Mai<br />
30—33 Sh. 6 D., i Juni og Juli 33—36 Sh.. i September 38 Sh., i December<br />
35 Sh. Fra Hayti i Marts 43 Sh. 6 D. <strong>och</strong> 46 Sh., i Mai 45 Sh. For salte<br />
Hu<strong>de</strong>r fra Rio Gran<strong>de</strong> betaltes i April 40 Sh. og i Oktober 37—38 Sh. pr
228<br />
Ton, fra Bio Janeiro i August 32 Sh., i Oktober 31 Sh. 6 D. og fra Uruguay i<br />
September 32 Sb. 6 D. For Beenaske fra Montevi<strong>de</strong>o erholdtes i September<br />
15 Sh. og i November 17—18 Sh. pr Ton. Steennöd<strong>de</strong>r fra Guayaquil i<br />
November 40 Sh. pr Ton. For Bis fra Moulmain pr Dampskib i Juni 40 Sh.<br />
pr Ton, og fra Bangkok i December, ligele<strong>de</strong>s pr Dampskib, 48 Sh.<br />
I<strong>de</strong>thele holdt Fragterne sig godt for Seilskibe, <strong>om</strong> <strong>de</strong> end i Sammenligning<br />
med <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar hav<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns til at afsvækkes, fornemmelig i <strong>de</strong><br />
seneste Maane<strong>de</strong>r. Dette gjaldt ogsaa <strong>om</strong> Udfragterne. Udpaa Hösten betaltes<br />
herfra til New-York 5 Sh. 6 D. til 6 Sh. 6 D. pr Kbm.; til S:t Francisco<br />
25 Sh., til Vera Cruz 5 Doll., til Pernambuco 30 Sh., til Bio Janeiro, Buenos<br />
Ayres, Montevi<strong>de</strong>o og Santos 25 Sh. <strong>och</strong> 15 % alt pr Kbm.; til Valparaiso<br />
20 Sh. og til Callao 30 Sh. pr 40 engelske K.-Fod. Til Australien betaltes i<br />
December paa <strong>de</strong> Sl<strong>om</strong>an'ske Seilskibe for svært Gods 30 Sh. pr 40 K.-Fod<br />
engelsk, og for let Gods 27 Sh. 6 D.; Rujern, Stangjern, Jernpla<strong>de</strong>r m. m. for<br />
Port A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> eller Melbourne pr 1,016 Kg. 27 Sh. 6 D., alt med 5 %<br />
Primage; Fragterne til Sydney til<strong>de</strong>els 2 1 /, Sh. billigere. Disse Priser ogsaa<br />
un<strong>de</strong>r Forudsætning at Betaüngen ske<strong>de</strong> her, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r beregne<strong>de</strong>s mere naar<br />
<strong>de</strong>n sknl<strong>de</strong> erlægges <strong>de</strong>rovre.<br />
For Dampskibe fandtes Konjunkturerne til sine Ti<strong>de</strong>r mindre for<strong>de</strong>lagtige<br />
end for Seilfartöierne, hvorved ogsaa k<strong>om</strong> i Betragtning, at Stigningen af Kulpriserne<br />
faldt trykken<strong>de</strong> paa <strong>de</strong> Be<strong>de</strong>rier, s<strong>om</strong> ikke vare beskytte<strong>de</strong> <strong>de</strong>rimod<br />
ved tidligere indgaae<strong>de</strong> Kontrakter, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rhos allere<strong>de</strong> Fölgerne af <strong>de</strong>n<br />
overor<strong>de</strong>ntlige Skibsbygningsvirks<strong>om</strong>hed bpgyndte at föles, eller ialfald Ængstelse<br />
i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> var tilste<strong>de</strong>. Exporten til oversöiskc Ste<strong>de</strong>r, især Amerika,<br />
og navnligen Argentinien og Brasilien, var vistnok næsten hele Aaret igjennem<br />
meget leven<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>r tjentes saale<strong>de</strong>s tilfredsstillen<strong>de</strong> <strong>om</strong> end ikke ret höie<br />
Udfragter; men for Hjemreisen var <strong>de</strong>t vanskeligere at fin<strong>de</strong> tilstrækkelig Last;<br />
og mange Dampskibe maatte <strong>de</strong>rfor la<strong>de</strong> sig nöie med Seilskibsfrakter eller endog<br />
afgaa i Ballast; rigtignok fandt en heel Deel lönnen<strong>de</strong> Beskjæftigelse ifölge <strong>de</strong>n<br />
store B<strong>om</strong>uldsezport fra Nordamerika og ligele<strong>de</strong>s ved Kornudförselen <strong>de</strong>rfra;<br />
ogsaa bod Ostindien ialfald i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse mange go<strong>de</strong> Fragter.<br />
For <strong>de</strong> svenske Fartöicr, s<strong>om</strong> besögte Hamburg, var Fragternes Bruttobelöb<br />
for Indgaaen<strong>de</strong> fra Sverige Kr. 222,222, for Udgaaen<strong>de</strong> herfra til Sverige<br />
Kr. 206,425. Indgaaen<strong>de</strong> Fragt hertil fra andre Lan<strong>de</strong> var Kr. 290,677 og<br />
udgaaen<strong>de</strong> herfra til andre Lan<strong>de</strong> Kr. 110,044. I 1888 vare disse Tal resp.<br />
Kr. 161,849, 229,220, 169,492 og 149,283.<br />
Bruttofragterne for <strong>de</strong> til Vicekonsulaterne k<strong>om</strong>ne svenske Fartöier vare i<br />
<strong>1889</strong> Kr. 83,749, <strong>de</strong>raf Kr. 69,759 for Indgaaen<strong>de</strong> fra ikke-svenske Havne;<br />
i 1888 vare disse Tal resp. 98,842 og 71,911.<br />
For <strong>de</strong> norske Fartöier, s<strong>om</strong> besögte Hamburg, udgjor<strong>de</strong> Fragternes Bruttobelöb<br />
for Indgaaen<strong>de</strong> fra Norge Kr. 819,569, og for Udgaaen<strong>de</strong> herfra til<br />
Norge Kr. 665,468. Indgaaen<strong>de</strong> Fragt hertil fra andre Lan<strong>de</strong> Kr. 1,913,836,<br />
og Udgaaen<strong>de</strong> herfra til andre Lan<strong>de</strong> Kr. 1,392,816. I 1888 vare disse Tal<br />
resp. 641,867, 580,573, 1,820,103 og 960,079.<br />
Bruttofragterne for <strong>de</strong> til Vicekonsulaterne k<strong>om</strong>ne norske Fartöier vare i<br />
<strong>1889</strong> Kr. 521,689, <strong>de</strong>raf for Indgaaen<strong>de</strong> fra Norge Kr. 21,759 og fra andre<br />
Lan<strong>de</strong> Kr. 494,807; i 1888 vare disse Tal Kr. 247,468, Kr. 15,108 og Kr.<br />
207,567.<br />
Det skal dog bemærkes, at en <strong>om</strong> end ikke bety<strong>de</strong>lig Deel af ovennævnte<br />
Fragter ikke er tilfal<strong>de</strong>t svenske eller norske, men u<strong>de</strong>nlandske Be<strong>de</strong>rier, da<br />
5 svenske og ligele<strong>de</strong>s 5 norske Dampskibe vare engagera<strong>de</strong> af saadanne, og
229<br />
<strong>de</strong>riblandt Hamburgske Dampskibsselskaber, til Fart paa disses Regning i visse<br />
Tidsrum un<strong>de</strong>r særegne Betingelser.<br />
Paa <strong>de</strong>tte Konsulatkontor udmönstre<strong>de</strong>s i <strong>1889</strong> for svenske Fartöier 84<br />
svenske og 9 norske Söfolk samt 15 Udlændinge; for norske Fartöier 227<br />
Normænd, 132 svenske og 107 Udlændinge. Fra svenske Skibe afmönstra<strong>de</strong>»<br />
52 svenske, 6 norske og 12 Udlændinge; fra norske Skibe 348 Normænd, 87<br />
svenske og 134 Udlændinge. Altsaa udmönstre<strong>de</strong>s i<strong>de</strong>thele for svenske og norske<br />
Skibe 216 svenske, 236 norske og 122 Udlændinge; i 1888 vare disse Tal<br />
resp. 219, 302 og 114. — Antallet af svenske og norske, s<strong>om</strong> paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong><br />
Seemannsamt bleve udmönstre<strong>de</strong> og altsaa engagere<strong>de</strong>s til at gjöre<br />
Tjeneste paa tydske Fartöier, var 629, u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>t vi<strong>de</strong>s, hvor matige <strong>de</strong>r tilhörte<br />
hver af disse Nationaliteter; for britiske Skibe, udmönstre<strong>de</strong>s 415 svenske<br />
og 285 norske Sömænd: for danske Skibe 40 svenske og 9 Normænd.<br />
I Altona udmönstre<strong>de</strong>s for svenske Skibe 10 svenske og 3 norske; for<br />
norske Skibe 9 Normænd og 2 svenske samt 2 fremme<strong>de</strong>. Fra svenske Skibe<br />
afmönstre<strong>de</strong>s 5 svenske, 4 norske og 3 fremme<strong>de</strong>; fra norske Fartöier 68<br />
norske, 5 svenske og 4 fremme<strong>de</strong>.<br />
Bömninger fra svenske og norske Fartöier vare s<strong>om</strong> sædvanligt ganske<br />
faa. Der anmeldtes paa herværen<strong>de</strong> Konsulat 3 saadanne. Angjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> vare<br />
norske og <strong>de</strong>sertere<strong>de</strong> fra norske Skibe.<br />
Certiflkater for Udmönstring med tydske eller andre fremme<strong>de</strong> Fartöier<br />
udstedtes af <strong>de</strong>tte Konsulat for 115 svenske og 87 norske.<br />
Af <strong>de</strong>t norske Veritas' herboen<strong>de</strong> Besigtelsesmand udfbrtes i <strong>1889</strong> 132<br />
Besigtelser, hvoraf 66 faldt paa Hamburg og andre Elbbavne, 24 paa tydske<br />
Nord- og Ostersöhavne, 16 paa holländske og 26 paa belgiske Havne.<br />
Den Hamburgske KofFardiflaa<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> ved Udgangen af 1888 bestod af 501<br />
Fartöier, drægtige 384,310 Beg.-Ton, <strong>de</strong>raf 230 Damp- og 271 Seilfartöier,<br />
af Drægtighed resp. 237,327 og 146,983 Ton, bestod ved Udgangen af <strong>1889</strong><br />
af 545 Skibe, nemlig 274 Damp- og 271 Seilfartöier, drægtige resp. 317,905<br />
og 160,578 Ton. Den igjennem <strong>de</strong> senere Aar stedfundne Udvikling af <strong>de</strong>nne<br />
Flaa<strong>de</strong> er, <strong>om</strong> end med enkelte Afbry<strong>de</strong>lser, foregaaet saale<strong>de</strong>s, at baa<strong>de</strong> Antal<br />
og Tonnage af Dampskibene har været i stærkt Stigen<strong>de</strong>, hvorimod vistnok<br />
Seilskibenes Antal er gaaet langs<strong>om</strong>t ned, men dog ogsaa disses Tonnage snarere<br />
har en opadgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns, <strong>om</strong> end i mindre Grad. Dampskibstonnagen sees<br />
saale<strong>de</strong>s i Aarets Löb at være voxet <strong>om</strong>tr. 80,580, Seilskibstonnagen 13,600<br />
Ton. Den gjennemsnitlige Drægtighed af Dampskibene var i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse<br />
1,031, ved <strong>de</strong>ts Udgang 1,160 Ton; <strong>de</strong>n gjennemsnitlige Drægtighed af Seilskibene<br />
resp. 54273 og 592'/s. — Ved Udgangen af <strong>1889</strong> var for hamburgsk<br />
Regning un<strong>de</strong>r Bygning 33 Dampskibe, af Drægtighed <strong>om</strong>tr. 82,000 Reg.-Ton,<br />
og 4 Seilskibe, drægtige <strong>om</strong>tr. 6,700 Beg.-Ton; af hine 24 paa tydske og Resten<br />
paa britiske Værfter. — Ved Udgangen af 1885 bestod <strong>de</strong>n hamburgske<br />
Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong> af 481 Skibe, nemlig 189 Dampfartöier og 292 Seilskibe, af<br />
Drægtighed resp. 188,296 og 133,839 Ton.<br />
Den tydske Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong> skal i <strong>1889</strong> være bleven i<strong>de</strong>thele foröget med<br />
98 sögaaen<strong>de</strong> Dampskibe, drægtige 134,380, og 33 Seilskibe af Jern, drægtige<br />
34,067 Ton; af hine skulle 53 og af disse 19 være bygge<strong>de</strong> paa tydske Værfter.<br />
Autallet af <strong>de</strong> til Hamburg i<strong>de</strong>thele ank<strong>om</strong>ne sögaaen<strong>de</strong> Fartöier var i<br />
<strong>1889</strong> 8,079, drægtige 4,808,421 Ton, <strong>de</strong>raf 5,772 Damp- og 2,307 Seilskibe,<br />
af Drægtighed resp. 4,204,942 og 603,479 Ton. Skibstrafiken i sin Heelhed,<br />
forsaavidt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n viste sig i Antal og Drægtighed af hidk<strong>om</strong>ne Skibe, var<br />
saale<strong>de</strong>s ogsaa i <strong>1889</strong> ret bety<strong>de</strong>lig; i 1888 var Tallet 7,524 og Drægtighe<strong>de</strong>n<br />
4,355,511 Ton, <strong>de</strong>raf Dampskibe 5,214, drægtige 3,721,694 Ton; gjennem et
230<br />
længere Tidsram har Progression fun<strong>de</strong>t Sted, saale<strong>de</strong>s at hvert Aar har overgaaet<br />
<strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong>.<br />
Besætningen paa ovennævnte 545 Skibe bestod af 11,674 Mand. Antallet<br />
af tydske Fartöier, s<strong>om</strong> mönstre<strong>de</strong> Folk her (paa <strong>de</strong>t haniburgske Seemannsamt),<br />
var 1,371, og <strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s Forhyre<strong>de</strong>s Tal var 30,817, hvoriblandt 1,848<br />
Udlændinge, <strong>de</strong>raf ikke mindre end 104 Chinesere og 50 Afrikanere. Af 479<br />
Ròmninger, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> til Seemannsamts Kundskab, blev ikke mindre end 114<br />
udförte af Udlændinge; i New-York <strong>de</strong>sertere<strong>de</strong> 434 Personer og i Hamburgs<br />
Havn selv strax efter Paamönstringen 143. Den tidligere jevnt vedvaren<strong>de</strong><br />
Formiodskelse i Antallet af paatnönstre<strong>de</strong> Skibegutter viste sig ikke i <strong>1889</strong>;<br />
man hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>n Tilfredsstillelse, at <strong>de</strong>r, iste<strong>de</strong>tfor 563 i 1888, mönstre<strong>de</strong>s 1,003,<br />
<strong>de</strong>riblandt 481 ubefarne. — Med Hensyn til Virkningen af Loven af 13 Juli<br />
1887 <strong>om</strong> Ulykkeforsikring af Sömænd kan bemærkes, at <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> paa<br />
Seemannsamt anmeldtes 492 Tilfæl<strong>de</strong>, nemlig 88 paa Seil- og 404 paa Dampskibe,<br />
hvoriblandt 196 ramme<strong>de</strong> Maskinpersonalet.<br />
Antallet af <strong>de</strong> til Altona i<strong>de</strong>thele ank<strong>om</strong>ne sögaaen<strong>de</strong> Skibe var 868, drægtige<br />
276,915 Ton, <strong>de</strong>riblandt 206 Dampskibe af Drægtighed 213,930 Ton.<br />
Sammenlignet med <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar viste sig en Forögelse af næsten<br />
28 % med Hensyn til Antal og <strong>om</strong>trent 67 % med Hensyn til Drægtighed.<br />
Det var saale<strong>de</strong>s især större Dampere, s<strong>om</strong> sögte Altona Havn. — Ogsaa<br />
i Harburg viste sig bety<strong>de</strong>ligt Opsving i Skibsfarten. I 1888 var <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong>met<br />
338,760 Reg.-Ton; i <strong>1889</strong> k<strong>om</strong> 596,182.<br />
Om <strong>de</strong>n her sædvanlige Matroshyre anförtes i min forrige Aarsberetning.<br />
at <strong>de</strong>n i 1888 var gaaet op til 50 Mk for Heelbefarne pr Maaued, og at <strong>de</strong>n<br />
i Begyu<strong>de</strong>lsen af <strong>1889</strong> gjennem en Streik dreves op til 60 Mk. Dette vare<strong>de</strong><br />
dog ikke længe; gjennemsnitlig for Aaret blev <strong>de</strong>n <strong>om</strong>tr. 57'/6 Mk. Si<strong>de</strong>n<br />
Aaret 1880, da <strong>de</strong>n gjennemsnitüge Hyre for Heelbefarne efter en Nedgångsperiods<br />
var kun 43 Mk, befandt <strong>de</strong>n sig i Stigen<strong>de</strong> iudtil 1883, da <strong>de</strong>n naae<strong>de</strong><br />
Mk 47"74, sank <strong>de</strong>refter indtil 4430 i 1887, hvorefter <strong>de</strong>n saale<strong>de</strong>s blev<br />
stærkt opadgaaen<strong>de</strong>. For Maskinpersonalets Vedk<strong>om</strong>meu<strong>de</strong> var <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> temmelig<br />
megen Bevægelighed i Lönningssatserne; lige s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r til sine Ti<strong>de</strong>r agitere<strong>de</strong>s<br />
stærkt mod at Chinesere og Negere engagere<strong>de</strong>s a<strong>om</strong> Fyrbö<strong>de</strong>re og<br />
Kullempere navnligeu paa Dampskibe i östasiatisk og vestafrikansk Fart, ine<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>r fra an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> paasto<strong>de</strong>s, at Saadant motivere<strong>de</strong>s mere af Humanitetsgrun<strong>de</strong><br />
end af Ekon<strong>om</strong>i, da Europæere have vanskeligt for at udhol<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>t i <strong>de</strong><br />
värme Klimater. Hyren for <strong>de</strong> nævute Arbei<strong>de</strong>rklasser dreves ved Streik op<br />
indtil resp. 85 og 75 Mk.<br />
Blandt <strong>de</strong> i regulær Fart fra Hamburg til andre Ver<strong>de</strong>ns<strong>de</strong>le gaaen<strong>de</strong><br />
Dampskibe have <strong>de</strong>, s<strong>om</strong> tilbörte <strong>de</strong>t Hamburg-amerikanske Paketaktieselskab, i<br />
<strong>1889</strong> liges<strong>om</strong> overhove<strong>de</strong>t i <strong>de</strong> seneste Aar hävt god Fremgang. Paa alle <strong>de</strong>ts<br />
Linier var Driften hcldig og en vi<strong>de</strong>re Udvikling fandt Sted. Dess 2 store og<br />
udmærket udstyre<strong>de</strong> Hurtigdampere bleve færdige og toges i Brug for Farlen niellem<br />
Hamburg og New-York samt erhverve<strong>de</strong> sig snart <strong>de</strong>t reisen<strong>de</strong> Publikums<br />
Gunst ved Hurtighed, Sikkerhed og K<strong>om</strong>fort, saa at Selskabet gjenvandt sin gamle<br />
Betydning blandt Postlinierne niellem Europa og Nordamerika. For y<strong>de</strong>rligere<br />
Beiordring af <strong>de</strong>nne Fart har man bestilt 2 nye Dampskibe af samme Klasse<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong> nysanfiirte; <strong>de</strong>t ene af dissc, »Keichskanzler Furst Bismarck», bygges<br />
paa Vulean i Stettin og bliver <strong>de</strong>t störste, s<strong>om</strong> nogensin<strong>de</strong> er istandbragt paa<br />
et tydsk Værft. Ogsaa Selskabets övrige i New-Yorker-Routen gaaen<strong>de</strong> Damp<br />
skibe vare i for<strong>de</strong>elagtig Fart og <strong>de</strong>res Antal foröge<strong>de</strong>s med 4, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r paa<br />
<strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> solgtes et Par ældre Skibe, <strong>de</strong>raf et paa Auktion til et svensk<br />
Re<strong>de</strong>ri. Der gjor<strong>de</strong>s i<strong>de</strong>thele 111 Reiser paa New-York iste<strong>de</strong>tfor 63 i 1887
231<br />
og 101 i 1888. Ogsaa Linien Stettin—New-York foröge<strong>de</strong>s med et Fartöi,<br />
hvorhos oprette<strong>de</strong>s en ny Linie Hamburg—Baltimore. Ligele<strong>de</strong>s har Selskabet<br />
i Förbin<strong>de</strong>lse med et herværen<strong>de</strong> Re<strong>de</strong>rifirma oprettet en Fragtlinie Hamburg—<br />
Phila<strong>de</strong>lphia. Kun en af Selskabets Linier har, <strong>om</strong> end ikke været uheldigt,<br />
saa dog ikke opnaaet saa go<strong>de</strong> Eesultater s<strong>om</strong> <strong>de</strong> andre, nemlig <strong>de</strong>n vestindisk—<br />
mexikanske; et kraftigt Opsving i <strong>de</strong>nnes Virks<strong>om</strong>hed kun<strong>de</strong> ikke fin<strong>de</strong> Sted<br />
paa Grund af <strong>de</strong> revolutionære Begivenhe<strong>de</strong>r paa Hayti saavels<strong>om</strong> af Standsningen<br />
i Panamakanalentrepiisen. — Paa <strong>de</strong> forskjellige Linier befordre<strong>de</strong>s<br />
58,999 Passagerer, <strong>de</strong>raf 42,129 fra Tydskland til New-York. Vareförselen var<br />
807,395 Kbm. Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n blev 11 %; for 1888 var <strong>de</strong>n 8/„ for 1887 6.<br />
Kosmoslinien, hvis Fartöier ere beskjæftige<strong>de</strong> paa La Platå og Vestkysten<br />
af Sydamerika, befandt sig i vedbliven<strong>de</strong> for<strong>de</strong>elagtig Udvikling og hav<strong>de</strong> fuldt<br />
op af Udfragter, især til <strong>de</strong>n Sidstnævnte paa Grund af <strong>de</strong>n Masse af Materialier,<br />
s<strong>om</strong> skul<strong>de</strong> skaffes <strong>de</strong>rhen for Jernbanebygning og andre Entrepriser, ine<strong>de</strong>ns<br />
Salpeter og Maline nogenlun<strong>de</strong> fyldte Skibene paa Hjemtourene, hvorhos tillige<br />
Passageertilgangen var i Stigen<strong>de</strong>. Aktiekapitalen foròge<strong>de</strong>s med en Mill. Mk<br />
og naae<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s op til 6 Millioner; 3 nye store Dampskibe toges i Brug<br />
og 2 nye bestiltes, hvilke i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Åars Foraar og Soramer skulle sættes<br />
i Fart. Selskabets Flaa<strong>de</strong> er saale<strong>de</strong>s nu opfört med 17 Dampskibe, hvoraf <strong>de</strong><br />
nyere forsyne<strong>de</strong> med Triple-Expansionsmaskiner. Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> for 1888<br />
var 8V, .%, blev for <strong>1889</strong> 12 % for <strong>de</strong> gamle og 6 % for <strong>de</strong> nye<br />
Aktier. — Den i 1888 oprette<strong>de</strong> Konkurrencelinie, Hamburg—Pacific, har<br />
allere<strong>de</strong> 11 Dampskibe og er ligele<strong>de</strong>s ifærd med at udvi<strong>de</strong> sin Flaa<strong>de</strong>. Ogsaa<br />
<strong>de</strong>nne, hvis Aktiekapital er 4 Millioner, hav<strong>de</strong> god Fortjeneste af Farten paa<br />
<strong>de</strong>t vestlige Amerika og gav 10 % Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>.<br />
Det Hamburg—Sydamerikanske Dampskibsaelskab, hvis Fartöier gaa til<br />
Brasilien og La Platå, gav enduu bedre Udbytte end <strong>de</strong> ovennævnte, nemlig<br />
en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 14 % —- <strong>de</strong>n samme s<strong>om</strong> for 1888. Exporten saavel til <strong>de</strong>t<br />
förstnævnte s<strong>om</strong> til Argentinien af europæiske Industriprodukter var i stærk<br />
Fremgang s<strong>om</strong> Fölge af begge disse Län<strong>de</strong>s overor<strong>de</strong>ntlige Udvikling, s<strong>om</strong> ikke<br />
syntes at li<strong>de</strong> noget Afbræk hverken ved <strong>de</strong>t enes Revolution eller <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>te<br />
abnorme FiDantsforhol<strong>de</strong>. Dog klagcr Direktionen i sin Aarsberetning över, at<br />
<strong>de</strong>r paa Grund af <strong>de</strong>n mislykke<strong>de</strong> Kornhöst ved La Platå og <strong>de</strong>n ringe Kaffehöst<br />
i Brasilien langtfra ikke frembö<strong>de</strong>s tilstrækkeligt Gods for Hjemfragterne,<br />
og tillige över at Selskabet led Tab s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>ts Bestræbelser for ved<br />
Befragtning af fremme<strong>de</strong> Dampskibe til höie Priser at kunne bestri<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
ellers til sino Ti<strong>de</strong>r overvæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Tilgang af udgaaen<strong>de</strong> Gods. Der gjor<strong>de</strong>s<br />
ikke mindre end 107 Rundreiser og Reengevinsten blev <strong>om</strong>trent l 8 /io Mill. Mk.<br />
Man har gjort Bestilling paa 2 nye Dampskibe, og Selskabet haaber paa vi<strong>de</strong>re<br />
fremskri<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Prosperitet i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar paa Grund af go<strong>de</strong> Höstudsigter<br />
i Sydamerika.<br />
Kingsin-Linien — »Die <strong>de</strong>utsche Daniptschiffsrhe<strong>de</strong>rei» — har ligele<strong>de</strong>s<br />
hävt et meget heldigt Aar, endog bedre end <strong>de</strong>t for samme saa for<strong>de</strong>elagtige<br />
1888, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r baa<strong>de</strong> ud til Ostindien, China og Japan befordre<strong>de</strong>s bety<strong>de</strong>ligt<br />
större Godsmasser end da og ligele<strong>de</strong>s til go<strong>de</strong> Betingelser. Der indvandtes paa<br />
Fragter <strong>om</strong>tr. 976,000 Mk, og Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n blev 10 %\ '/, % meer end for<br />
1888. I Aarets Löb kontrabere<strong>de</strong>s Anskaffelsen af 2 nye store Dampskibe, og<br />
1 af <strong>de</strong>m blev færdigt og sattes i Fart; ogsaa <strong>de</strong>t au<strong>de</strong>t har i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Maancd tiltraadt sin förste Reise. Selskabet beslutte<strong>de</strong> i December at indrette<br />
«n Dampskibslinie til holländsk Ostindien, navnligen Java, samt i <strong>de</strong>n Anledning<br />
at skaffe 4 nye Dampskibe, hvormed Farten haabes at kunne begyndas<br />
henimod Slutningen af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar. I <strong>de</strong>nne Anledning beslutte<strong>de</strong>s en
232<br />
Kapitalforhöielse ved Udgivelse af nye Aktier til et Belöb af tre Millioner<br />
Mark.<br />
Ogsaa Dampskibsre<strong>de</strong>riselskabet Hansa opnaae<strong>de</strong> go<strong>de</strong> Besultater af si»<br />
Virks<strong>om</strong>hed i <strong>1889</strong>; <strong>de</strong>r gavea en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 12 %, efter 6 i 1888. Det»<br />
Kanadalinie vedblev at udvikle sig heldigt og <strong>de</strong>ts Deeltagelse i <strong>de</strong>n sydameri<br />
kanske og vestindiske Part bragte ligele<strong>de</strong>s For<strong>de</strong>el. Det fandt sig <strong>de</strong>rfor foranlediget<br />
til at forhöie sin Kapital ved Udgivelse af nye Aktier samt til at<br />
foröge Antallet af sine Skibe.<br />
Dampskibsselskabet Albis gav en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 11 % imod 12 % i 1888;<br />
og Swatow 10 % imod 8 i <strong>de</strong>t næatforegaaen<strong>de</strong> Aar. — Ogsaa <strong>de</strong>t afrikanske<br />
Dampskibsselskab, Woermanns Linie, hvis Fartöier gaa paa Vestafrika, har hävt<br />
godt Udbytte; Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n var 7'/, %; fer 1888 var <strong>de</strong>n 5 %.<br />
En ny oprettet tydskaustralisk Linie begyndte sine Farter med Held, og<br />
ligele<strong>de</strong>s oprette<strong>de</strong>s en Levantline.<br />
Her danne<strong>de</strong> sig ogsaa et tydsk Kyst-Dampskibsaktieselskab, hvis Opgave<br />
er at tilveiebringe en regelmæssig Förbin<strong>de</strong>lse baa<strong>de</strong> S<strong>om</strong>mer og Vinter med<br />
Havne, hvis Vandstand ikke tilla<strong>de</strong>r <strong>de</strong> större Dampskibe at anlöbe samme, og<br />
saale<strong>de</strong>s navnligen med Em<strong>de</strong>n, Leer, Papenburg og Gröningen, eventuel ogsaa<br />
med flere andre Havne. Kt af disse Skibe, hvilket ogsaa skal knnne benyttes<br />
s<strong>om</strong> Isbry<strong>de</strong>r, er nylig afleveret til Be<strong>de</strong>riet fra Stettin, og et an<strong>de</strong>t vil snart<br />
blive leveret <strong>de</strong>rfra; et tredie bygges i Malmö.<br />
Ligele<strong>de</strong>s danne<strong>de</strong>s en Hamburg—Calcutta Linie, og <strong>de</strong>t förste <strong>de</strong>nne Linie<br />
tilhören<strong>de</strong> Dampskib, s<strong>om</strong> i Slutningen af Aaret blev færdigt i Glasgow, er<br />
nylig med fuld Ladning udgaaet paa Beise til Calcutta. Man haaber ved <strong>de</strong>nne<br />
Förbin<strong>de</strong>lse at dragé en god Deel af <strong>de</strong>n for kontinental europæisk Konsum<br />
udfor<strong>de</strong>rlige Jute direkte til Hamburg, iste<strong>de</strong>tfor at <strong>de</strong>n för k<strong>om</strong> över EDgland.<br />
Det er s<strong>om</strong> bekjendt begtemt, at <strong>de</strong>r skal med Subvention af Bigsregjeringen<br />
oprettes en östafrikansk Dampskibslinie, og herværen<strong>de</strong> Be<strong>de</strong>rier ere fra offlciel<br />
Si<strong>de</strong> opfordre<strong>de</strong> til at gjöre Anbud for Overtagelse af samme; og <strong>de</strong>t tör saale<strong>de</strong>s<br />
forudsættes, at <strong>de</strong>nne Linie vil k<strong>om</strong>me til at udgaa herfra. For <strong>de</strong>nne<br />
antages ikke alene Förbin<strong>de</strong>lsen med Zanzibar og <strong>de</strong>ts Opland, men vel ogsaa<br />
med <strong>de</strong>t i overor<strong>de</strong>ntlig Grad frembl<strong>om</strong>stren<strong>de</strong> Transwaalgebet at ville blive af<br />
Vigtighed.<br />
Ogsaa for Elbskibsfarten ovenfor Hamburg var <strong>1889</strong> et for<strong>de</strong>elagtigt Aar,<br />
i<strong>de</strong>t Transportmasserne saavel fra Hamburg op til Indlandot s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rfra till<br />
Hamburg vare staarkt voxen<strong>de</strong>, og Fragterne for<strong>de</strong>tmeste lönnen<strong>de</strong> ialfald for<br />
Farten ned ad Flo<strong>de</strong>n til Hamburg. Bigtignok klage<strong>de</strong>s i Foraaret över at<br />
Konkurrencen trykke<strong>de</strong> Fragterne for Færdselen til Oberelbe og Mittelelbe endogsaa<br />
i en ganske overor<strong>de</strong>ntlig Grad; og <strong>de</strong>rtil k<strong>om</strong>, at Vandstan<strong>de</strong>n fra Juli<br />
til henimod Slutningen af August var sær<strong>de</strong>les lav; senere indtraadte dog Forbedring<br />
i begge Henseen<strong>de</strong>r. I September betaltes paa Grund af <strong>de</strong>n stærke<br />
Tilgang af Gods for Berlin næsten ligesaa höi Fragt <strong>de</strong>rhen, s<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong>t hav<strong>de</strong><br />
skullet befordres til New-York. Blandt <strong>de</strong> forskjellige paa Elben ovenfor Hamburg<br />
navigeren<strong>de</strong> Selskaber kan nævnes »Neue nord<strong>de</strong>utsehe Flussdampfschiffahrtsgesellschaft»,<br />
hvis Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> blev 16 %. Her har været en <strong>de</strong>el agiteret for<br />
at Elben ovenfor Hamburg bur<strong>de</strong> i<strong>de</strong>thele skaffes en större Dyb<strong>de</strong> end <strong>de</strong>t ved<br />
tidligere Overeensk<strong>om</strong>ster for laveste Vandstand bestemte og <strong>de</strong>rhos praktisk<br />
hidtil neppe överalt naae<strong>de</strong> Minimum af 0'8 3 5 M., i<strong>de</strong>t saadan Uddybning vil<strong>de</strong><br />
före til en meget bedre Udnyttelse af Elbfartöiernes Bæreevne; og man anförer<br />
blandt an<strong>de</strong>t til Anbefaling <strong>de</strong>rfor <strong>de</strong>n Omstsendigbed, at Hamburg kan betragte»<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t niægtigt voxen<strong>de</strong> Berlins Havn for Ver<strong>de</strong>ns<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en. Imidlertid ere<br />
Udsigterne til Udförselen af et saadaat Foretagen<strong>de</strong>, for hvilket især <strong>de</strong>n her-
233<br />
væren<strong>de</strong> »nsee<strong>de</strong> Skibsrhe<strong>de</strong>r B. M. Sl<strong>om</strong>an interesserer sig, neppe store paa<br />
Grund af <strong>de</strong> sær<strong>de</strong>les bety<strong>de</strong>lige Vanskelighe<strong>de</strong>r og Omkostninger, s<strong>om</strong> vil<strong>de</strong><br />
være <strong>de</strong>rmed förbundne, og man synes her mere stemt for at koncentrere sin<br />
Kraft paa Bestræbelserne for eu större Uddybning samt Regulering af Seille<strong>de</strong>n<br />
i Nedre Elbe til Lettelse for Hamburgs Förbin<strong>de</strong>lse med Havet. Den er vistnok<br />
efterbaan<strong>de</strong>n uddybet fra 13 till 22 à 23 Fod, men meget staar endnu<br />
tilbage, förend Forhol<strong>de</strong>ne ville ansees s<strong>om</strong> tillfredsstillen<strong>de</strong>.<br />
Han<strong>de</strong>l. I<strong>de</strong>t Hamburgs Han<strong>de</strong>lskammer i sin Aarsberetning udtaler, at<br />
Sta<strong>de</strong>ns Han<strong>de</strong>l i <strong>de</strong>t forlöbne Aar har vun<strong>de</strong>t y<strong>de</strong>rligere Udvikling i flere Retninger,<br />
lægger <strong>de</strong>t sær<strong>de</strong>les Vægt paa <strong>de</strong>t Opsving, s<strong>om</strong> Exporten erholdt ved<br />
Nord- og Sydamerikas Modtagelighed for store Varemængdcr, samt paa <strong>de</strong>n<br />
stærke Import hersteds af Korn, af Fornö<strong>de</strong>nhcdsartikler for Landbruget, s<strong>om</strong><br />
Salpeter og andre Gjödningsstoffe, samt Fo<strong>de</strong>rstoffe saavels<strong>om</strong> af Oliefrugter og<br />
Oliesæd. S<strong>om</strong> Kaffemarked ikke alene bevare<strong>de</strong> Hamburg sin allere<strong>de</strong> tidligere<br />
fremragen<strong>de</strong> Pläds, men indtog ogsaa en forholdsvis endnu bety<strong>de</strong>ligere Stilling<br />
fremfor andre Marke<strong>de</strong>r.<br />
Den stedfundne Opbl<strong>om</strong>striug kan vel medrette foren<strong>de</strong>el tilskrives <strong>de</strong>n<br />
heldige Omstændighed, at me<strong>de</strong>ns Hamburg ved sin Optagelse i <strong>de</strong>t tydske Toldgebeet<br />
k<strong>om</strong> i nærmere Förbin<strong>de</strong>lse med Indlan<strong>de</strong>t og <strong>de</strong>rved opnaae<strong>de</strong> Betingelserne<br />
for selv og med sin nærmeste Omegn at blive Centrum for en storartet<br />
industriel Virks<strong>om</strong>hed, har <strong>de</strong>t ved at behol<strong>de</strong> et Frihavnsgebeet og udstyre<br />
<strong>de</strong>tte paa en tidsmæssig Maa<strong>de</strong> seet sig istand til at styrke og udvi<strong>de</strong> sin<br />
Ver<strong>de</strong>ns<strong>han<strong>de</strong>l</strong>, hvilket ogsaa viser sig i <strong>de</strong>n stedfundne Tilströmning af in<strong>de</strong>nsaavels<strong>om</strong><br />
u<strong>de</strong>nlandske Firmaer trods <strong>de</strong> stserkt stegne Priser paa Livsfornö<strong>de</strong>nhe<strong>de</strong>r.<br />
Ogsaa har <strong>de</strong>n her i <strong>1889</strong> afholdte Industriudstilling, og endnu mere<br />
Udstillingen af fremme<strong>de</strong>, især oversöiske Raaprodukter, bidraget til at <strong>de</strong>monstrere<br />
for Ver<strong>de</strong>n i hvilken Grad Hamburg og <strong>de</strong>ts Kjöbmandstand har vidst<br />
at afpasse sin Virks<strong>om</strong>hed efter <strong>de</strong> forandre<strong>de</strong> Forhol<strong>de</strong> og med Energi at udnytte<br />
disse.<br />
Omssetningerne med Sverige og Norge sees at være voxe<strong>de</strong> i nogen, <strong>om</strong><br />
end ei meget bety<strong>de</strong>lig Grad. Indförselen hertil tilsöes fra Sverige af <strong>de</strong><br />
væsentligere Artikler skal ifölge hosfölgen<strong>de</strong> forelöbige Opgaver fra Hamburgs<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstatistiske Bureau have belöbet sig til en Værdi af <strong>om</strong>trent 7'/, Mill. Mk<br />
Saale<strong>de</strong>s sees Stäng- og Sme<strong>de</strong>jern at være indiört for 2,252,070 Mk, Rujern,<br />
Vinkeljern og an<strong>de</strong>t Jern samt Jcrntraad, Spiger og Jernvarer for 1.034.000<br />
Mk, Slaal og Staaltraad for 497,980 Mk, Trælast for 552,920, Trævarer<br />
459,740 og Træmasse 98,510 Mk, Tændstikker 1.151,870 Mk, Steen 492,180<br />
Mk og Papir 352,360 Mk, Maskiner 181,970 Mk, Hu<strong>de</strong>r og Skind 176,220<br />
Mk; disse Artikler tilsammen <strong>om</strong>tr. 7,327,000 Mk. Blandt <strong>de</strong> Artikler, hvoraf<br />
i <strong>1889</strong> hidfbrtes nieer end i 1888, kan nævnes Staog- og Sme<strong>de</strong>jern, Rujern,<br />
Jernvarer og Jcrnspiger, Staal og Staaltraad, Trævarer, Tændstikker og Steen;<br />
hvorimod <strong>de</strong>r k<strong>om</strong> mindre Jerntraad, Pla<strong>de</strong>jern og Jernblik, Trælast og Træmasse.<br />
Værdien af <strong>de</strong>n hele Indförsel tilsöes i 1888 ansloges til Mk 7,286,320,<br />
i 1887 til Mk 6,322,180.<br />
Indförselen fra Norge sees ifölge <strong>de</strong> nævnte Opgaver at have belöbet sig<br />
til en Værdi af över 13/5 Mill. Mk. Saale<strong>de</strong>s ere Sild og andre Fiskevarer,<br />
Fiskeguano, Trän, Trælast og Træmasse, Papir, Fyrstikker, 01, Hu<strong>de</strong>r og Skind,<br />
Metaller og Malme, Steen, Jernspiger, Maskiner, Jod, Jodkalium og phosforsuur<br />
Kalk anförte til en Værdi af <strong>om</strong>tr. 13,384,000 Mk. Blandt <strong>de</strong> Artikler,<br />
hvoraf i <strong>1889</strong> hidbragtes meer end i <strong>de</strong>t uæstforegaaen<strong>de</strong> Aar, kan anföres<br />
törre<strong>de</strong> Fiskevarer, Fiskeguano, Trän, Trælast, Træmasse, Skind og Fyrstikker,<br />
ogsaa Guld- og Sölvmalm samt Kobalt- og Nikkelmalm, <strong>de</strong>rimod noget mindre
234<br />
af Sild og Ansjos samt af Papir. Sen hele Iudförsel i 1888 ansloges til Mk<br />
13,300,880, i 1887 til Mk 10,841,530.<br />
Jern. De sær<strong>de</strong>les ugunstige Forhol<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> trykke<strong>de</strong> paa <strong>de</strong>t svenske<br />
Jern ved Udgangen af 1888, i<strong>de</strong>t endog prima Sme<strong>de</strong>jem solgtes for Mk 14'80<br />
pr 100 Kg., og ordinære Mærker kan gjaldt Mk 14'40 Grundpris cif. Hamburg,<br />
for hvilken sidstnævnte Pris ogaaa '<strong>om</strong>sattes valset Jern, vedbleve ogsaa<br />
nogfin Tid i <strong>1889</strong>; Priserne gik endog eod y<strong>de</strong>rligere noget ned. Store Förråad<br />
af Kujern vare forbaan<strong>de</strong>n og udbö<strong>de</strong>s ganske Bær<strong>de</strong>les billigt, og Priserne for<br />
færdigt Jern sank i Forhold <strong>de</strong>rtil; da <strong>de</strong>r iinidlertid blev Udsigt til at <strong>de</strong><br />
gjenneui en længere tid i Sverige stedfundne Un<strong>de</strong>rhandlinger <strong>om</strong> Tilveiebringelse<br />
af en Förening mellem Jernværksbesid<strong>de</strong>rne for Befordring af <strong>de</strong>res Interesser<br />
vil<strong>de</strong> Iykkes, syntes <strong>de</strong>tte at bebu<strong>de</strong> en Vending til <strong>de</strong>t Bedre. Efteråt<br />
<strong>de</strong>nne Förening virkelig var k<strong>om</strong>men istand, indtraadte vistnok ikke strax nogen<br />
v»sentlig Forbedring; men snart k<strong>om</strong> andre M<strong>om</strong>enter til og Marke<strong>de</strong>t viste<br />
væsenfciig opadgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nser, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r navnligen i England opstod större<br />
Sbgning efter Rujern, bvilken Bevægelse ogsaa hurtigen naae<strong>de</strong> Tydskland, saa<br />
at allere<strong>de</strong> ud paa Vaareu et mærkeligt Omslag fandt Sted. Me<strong>de</strong>ns her gjor<strong>de</strong><br />
sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> et voxen<strong>de</strong> Behov for Jernmaterial i Förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>t stedfin<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Opsving paa forskjellige Gebeter af <strong>de</strong>n tydske Industri, indtraf just<br />
i Mai <strong>de</strong>n store Arbei<strong>de</strong>rstreik, hvorved bevirke<strong>de</strong>s Siigning i Kulpriserne og<br />
altsaa i Produktions<strong>om</strong>kostningerne for Rujernet. Den af Streiken foraarsage<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>eivise Standsning af Driften af Jernvaltseværkeme i <strong>de</strong>n livligste Aarstid foröge<strong>de</strong><br />
i höi Grad Kjöbelysten samt förte tillige til at <strong>de</strong>nne kun med Vanskelighed<br />
kun<strong>de</strong> tilfredsstilles, i<strong>de</strong>t Værkerne endog maatte forlange Forlængelse<br />
af Leverancefristerne. Un<strong>de</strong>r disse Oinstændighe<strong>de</strong>r og me<strong>de</strong>ns Jernbanearbei<strong>de</strong>r<br />
og <strong>de</strong>t overor<strong>de</strong>utlige driftige Skibsbyggeri i overor<strong>de</strong>ntlig Grad foröge<strong>de</strong> Konsumen,<br />
gik Priserne springviis iveiret, og <strong>de</strong>tte k<strong>om</strong> ogsaa efterhaan<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t<br />
svenske Jern tilgo<strong>de</strong>. Udpaa S<strong>om</strong>uieren var Prisstigningen ogsaa for <strong>de</strong>tte<br />
ganske bety<strong>de</strong>lig; og henimod Slutningen af Aaret notere<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s for go<strong>de</strong><br />
Mærker sme<strong>de</strong>t og valset Jern M. 20 pr 100 Kg. cif. Paa herværen<strong>de</strong> Jernhandleres<br />
Lister fandtes i Begyn<strong>de</strong>isen af Januar 1890 bedste svensk Stangjern<br />
pr 100 Kg, sædvanlige Dimensioner, opfört med indtil M. 28'20 (med Godtgjörelse<br />
af een Mk pr 100 Kg), me<strong>de</strong>ns prima tydsk Stangjern notere<strong>de</strong>s M.<br />
23 - 20 samt tydsk Spigerjern N:o 4—8 M. 24 - 60. For<strong>de</strong>len af Stigningen<br />
for <strong>de</strong> svenske Værker neutralisera<strong>de</strong>s forövrigfc vistnok for en ikke ringe Deel<br />
ved <strong>de</strong> gjennem höiere Priser paa Trækul m. m. foröge<strong>de</strong> Produktions<strong>om</strong>kostninger.<br />
Rujernet, s<strong>om</strong> ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse solgtes for 7 Mk pr 100 Kg.,<br />
vil<strong>de</strong> man ved <strong>de</strong>ts Udgang ikke afgive for 10 Mk.<br />
Prisforbedringen har ogsaa gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> for <strong>de</strong>n över Hamburg<br />
gaaen<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lige Export. Förend Hamburgs Tilslutning til <strong>de</strong>t tydske Toldgebet<br />
holdt Priserne for Export sig långt un<strong>de</strong>r Priserne for Konsumen i Hamburg<br />
selv; og endnu i Begyn<strong>de</strong>isen af <strong>1889</strong> afgave <strong>de</strong> westfalske Værker sit<br />
Jern adskilligt billigere for Export end for Pladsens eget Behov; senere forandre<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>tte sig dog, alt efters<strong>om</strong> Værdien ogsaa i andre Lan<strong>de</strong> gik op, saa<br />
at <strong>de</strong>r her ved Aarets Udgang ikke viste sig sær<strong>de</strong>les stor Forskje!. Exportprisen<br />
for Stangjern, s<strong>om</strong> saale<strong>de</strong>s i Aarets Begyn<strong>de</strong>lse stille<strong>de</strong> sig paa 105 M.<br />
pr 1,000 Kg. ab Værk, höine<strong>de</strong> sig i saadant Forhold, at üdpaa Hösten basere<strong>de</strong><br />
Grundprisen sig paa M. 140, og senere bevilge<strong>de</strong>s eudogsaa M. 172'BO; for<br />
Konsumen her betaltes i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret M. 120 pr 1,000 Kg. ab<br />
Værk, et Fjerdingaar <strong>de</strong>refter M. 127'àO, 3 Maane<strong>de</strong>r <strong>de</strong>refter M. 137.60,<br />
ved Begyn<strong>de</strong>isen af Oktober 160 og slutteligen indtil M. 180.<br />
Ogsaa i Baandjern vare <strong>de</strong> lyd.ske Værker stærkt beskjæftige<strong>de</strong>; og Priserne
235<br />
»tege liges<strong>om</strong> ved Stangjernet, med <strong>de</strong>t sædvanlige Tillæg. Ogaaa Fiinblikfabrikanteroe<br />
k<strong>om</strong> <strong>de</strong>n opadgaaen<strong>de</strong> Konjunktur ful<strong>de</strong>ligeo tilgo<strong>de</strong>; hvor <strong>de</strong>r i<br />
Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret hav<strong>de</strong> været beregnet 142 Mk Grundpris ab Værk, tüsto<strong>de</strong>s<br />
ved Aarets Udgang 230 for Export, ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r for Pladskonsumen<br />
stille<strong>de</strong>s endnu noget höiere Fordringer.<br />
I <strong>de</strong>n efter Foranledning af <strong>de</strong>t hamburgske Han<strong>de</strong>lskammer her udk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Pris-Courant opförtes <strong>de</strong>n 4 Januar d. A. for prima westfalsk Stangjern<br />
pr 100 Kg. M. 18'60, tydsk Baandjern M. 19'60, og svensk Stangjern M.<br />
23'60. — Af svensk Staal sees at være iodfört <strong>om</strong>tr. 10,359 D.C; en<strong>de</strong>el<br />
<strong>de</strong>raf var <strong>de</strong>stineret for <strong>de</strong>n preusäiske Militærforvaltning. I ovennævnte Pris-<br />
Courant opförtes Staal, svensk Art, i Fa<strong>de</strong> eller Kasser af 50/j Kg. Nottovægt<br />
7, Z D-M. 10-30.<br />
Den hele Jern- og Staalindustri var ved Aarets Udgang i <strong>de</strong>n nieest leven<strong>de</strong><br />
Virksotuhed; alle Værker vare fuldtop optagne med Bestillinger for flere Maane<strong>de</strong>r,<br />
maaskee med nogen Undtagelse for Traadtahrikationens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne<br />
sidste for en stor Deel or beregnet paa Export. Den tydskc Rnjernsproduktion<br />
saa sig endog u<strong>de</strong> af Stånd til at tilveiebringe <strong>de</strong>t for Behovet in<strong>de</strong>n Lan<strong>de</strong>t<br />
udfor<strong>de</strong>rlige Material, uagtet <strong>de</strong>nne Produktion (<strong>de</strong>ri indbefattet <strong>de</strong>n luxemburgske)<br />
i<strong>de</strong>thele i <strong>1889</strong> skal have udgjort <strong>om</strong>tr. 4/10 Mill. Ton, <strong>de</strong>t Dobbelte af hvad<br />
<strong>de</strong>n var i 1879. Ialfald gik Prisen op til en trykken<strong>de</strong> Höi<strong>de</strong>. Kvalitctsrujern,<br />
hvorfor i Januar <strong>1889</strong> i Westfalcn betaltes 50 Mk. pr Ton, koste<strong>de</strong> i<br />
December 84 Mk. Meget blev <strong>de</strong>rfor taget fra Udlan<strong>de</strong>t, fornemmelig England<br />
og Frän krig.<br />
Prisnoteringerne vare temtueligt i Hæn<strong>de</strong>rne paa <strong>de</strong> tydske Jernværksforeninger,<br />
og disse have s<strong>om</strong> bekjendt i <strong>de</strong>n sidste Tid været beskyldte for alvorlige<br />
Misbrug af <strong>de</strong>n overor<strong>de</strong>ntlige Magt til Prisforhüielser, hvoraf <strong>de</strong> ved sit<br />
Sammenhold have vidst at sætte sig i Besid<strong>de</strong>lse. En af <strong>de</strong> bety<strong>de</strong>ligste blandt<br />
disse Foreninger, <strong>de</strong>n rhinsk-westfalske Yaltsværksforening, har nylig besluttet<br />
at forlænge sin Virksouihed til Udlöbet af 1893; og <strong>de</strong>t samme skal være<br />
Tilfæl<strong>de</strong>t med <strong>de</strong>n oberschlesiske Valtsværksforening. S<strong>om</strong> Exempel paa Jernindustriens<br />
For<strong>de</strong>elagtighed i <strong>1889</strong> kan bemærkes, att nylig Opsigtsraa<strong>de</strong>t i <strong>de</strong>t<br />
oberschlesiske Jerniudustriaktieselskab beslutte<strong>de</strong> att foreslaa en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af<br />
14 %•, i<strong>de</strong>t Nettogevinsten hav<strong>de</strong> været 3.646.000 Mk.<br />
Naar Indförselen af Jern fra Sverige sees at have ret auseligeD forögel<br />
sig med Hensyn til Stangjern, Kujern og Staal. er <strong>de</strong>t skeet i bety<strong>de</strong>ligt Maal<br />
for herover at före <strong>de</strong>t til Mid<strong>de</strong>lhavslan<strong>de</strong>nc, saavelsoui til oversöiske Pladse.<br />
Saale<strong>de</strong>s er mig med<strong>de</strong>elt, at alene med Firmaet Rob. Sl<strong>om</strong>aus Fartöier er<br />
sendt til Italien (Genua, Livorno, Neapel, Mossioa, Palermo og Catania) <strong>om</strong>tr.<br />
41,291 D.C., til Malaga og Barcelona 1,622 og til Marseille 1,775 D.-C.<br />
svensk Jern. — Af tydsk Jern og Jernvarer var s<strong>om</strong> bekjendt overhove<strong>de</strong>t<br />
Exporten i <strong>1889</strong> temmelig mat, <strong>om</strong>tr. 562.000 D.-C. mindre end i 1888, vel<br />
en Fölge af <strong>de</strong>t antagne System, hvis Hovedforuiaal er Tilveiebriugelnen af<br />
höie Priser i Tydskland selv i Förbin<strong>de</strong>lse med stærkt in<strong>de</strong>nlandsk Forbrug.<br />
Med Hensyn til at Hidförselen af gammelt Jern fra Sverige er ret bety<strong>de</strong>lig<br />
kan bemærke?, at her i Slutningen af Aaret solgtcs pr Ton gamle Jernbanehjul<br />
og <strong>de</strong>sl. for M. 77, gamle Hesteskojern for M. 84, gamle Jernskinner<br />
for M. 93.<br />
Fra Norge var Indförselen af Jern og Staal, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> sædvanligt, kun<br />
finge; af Stäng- od Sme<strong>de</strong>jern endog mindre end i 1888, af Staal dog noget<br />
större. Ogsaa Indförselen af Spiger fra Norge var noget bety<strong>de</strong>ligere i 1888.<br />
Chriötiania Hesteskosömfabrik ved Bergedorf. hvis Arbei<strong>de</strong>rstok vedbliven<strong>de</strong> for<br />
en stor Deel bestaar af Skandinaver, var tilstrækkeligt beskjæltiget og arbei<strong>de</strong><strong>de</strong>
236<br />
med fuld Kraft, men un<strong>de</strong>r itRrk Konkurrence; og Fölgen heraf i Förbin<strong>de</strong>lse<br />
med Stigningen af Priserne paa <strong>de</strong>t benytte<strong>de</strong> svenske Jern samt Kul og Cokes<br />
forklares at have været, at, uagtet <strong>de</strong>r ikke mangle<strong>de</strong> Afsaetning, dog ingen<br />
gyn<strong>de</strong>rlig Avance opnaae<strong>de</strong>s. Sömfabrikerne forhöie<strong>de</strong> vistnok ogsaa Prisen paa<br />
sin Vare med 12 %\ men <strong>de</strong>tte ske<strong>de</strong> först henimod Aarets Slutning og antages<br />
ikke paa långt nær at have dækket Raamaterialiernes Meerkosten<strong>de</strong>. I<br />
Flensborg er nylig bygget en Fabrik for Söm med »Ribber» paa Hove<strong>de</strong>t; men<br />
<strong>de</strong>ns Vare var endnu ikke k<strong>om</strong>met paa Marke<strong>de</strong>t ved Aarets Slutning.<br />
Træ, Træmasse, Tændstikker m. m. Fra Sverige var ifölge <strong>de</strong> forelöbige<br />
statistiske Opgaver og i Overeenstemmelse med <strong>de</strong>t ovenfor Anförte Indförselen<br />
söværts til Hamburg 101,006 Dobbelt Centner (ikke indbefattet en ringe Kvantitet<br />
Stav); i 1888 hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>n været 157,372 D.-C. — Til Altona k<strong>om</strong> söværts<br />
7,146 D.-C. — Indförselen blev saale<strong>de</strong>s ganske bety<strong>de</strong>ligt tilbage for hvad <strong>de</strong>n<br />
i <strong>de</strong> nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar hav<strong>de</strong> været; hvilket vistnok foren<strong>de</strong>el hav<strong>de</strong><br />
sin Grund i <strong>de</strong> gjennem en stor Deel af Aaret stærkt forhöie<strong>de</strong> Priser. Saale<strong>de</strong>s<br />
har en herværen<strong>de</strong> större Trælasthandler, s<strong>om</strong> eliers pleier i væsentlig Grad at<br />
forsyne sig fra Skandinavien, forsikret, at han i <strong>1889</strong> fandt sin Regning i at<br />
la<strong>de</strong> hidbringe 200,000 K.-Fod fra Rusland, næsten <strong>de</strong>t Tredobbelte af hvad<br />
han ellers tager <strong>de</strong>rfra. Det er <strong>de</strong>rhos selvfölgeligt, at her, si<strong>de</strong>n man miste<strong>de</strong><br />
Toldfrihe<strong>de</strong>n. konsumeres mere Træ end forhen fra <strong>de</strong> tydske östersöhavne,<br />
navnlig fra Memel og Königsberg, i<strong>de</strong>t man ved at kjöbe <strong>de</strong>tte, <strong>om</strong> end Priserne<br />
<strong>de</strong>rfra nu ere <strong>om</strong>trent i Niveau med hvad <strong>de</strong>n skandinaviske Vare koster, dog<br />
slipper fri for en<strong>de</strong>el Ubekvemmelighe<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> fölge med Fortoldning af Indförsler<br />
fra Udlan<strong>de</strong>t.<br />
Indkjöbet af Træ fra Nor<strong>de</strong>n begyndte usædvanligt tidligt; allere<strong>de</strong> i<br />
November og December 1888 var <strong>de</strong>r indtraadt Villighed til at afslutte til<br />
samme Tid s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r fandtes en stærk Ten<strong>de</strong>ns til opadgaaen<strong>de</strong> Priser. Efter at<br />
<strong>de</strong>r i December var kontraheret Eety<strong>de</strong>lige Kvantiteter, viste sig tidligt i Januar<br />
en Stigning af 10 Mk pr Standard og senere i samme Maaned gik <strong>de</strong>n op til<br />
15. Saale<strong>de</strong>s betaltes först i Januar 110 og strax <strong>de</strong>refter 115 Mk for 7<br />
Töms Granbattens fra Sundsvall, i enkelte Tilfæl<strong>de</strong> endog 117'/,. Furubord<br />
fra Sundsvall betinge<strong>de</strong> til samme Tid: 7" M. I 200, II 160, III 130, IV<br />
110; fra Sö<strong>de</strong>rhamn <strong>om</strong>trent ligemegot og fra Gefle—Korsnäs, fineste Mærke,<br />
7" M. I 220, II 180, III 150, IV 130; 6 Torns <strong>de</strong>n Bædvanlige Reduktion.<br />
Salget af disse 6", 4:<strong>de</strong> Kvalitet, mödte især Vanskelighed paa Grund af Priserne,<br />
hvilke stille<strong>de</strong>s indtil 40 % höiere end i 1888. Ret god Afsætning fandt dog<br />
usortere<strong>de</strong>, for<strong>de</strong>tmeste af mid<strong>de</strong>l og ringe Sorter bestaaen<strong>de</strong> Ladninger fra<br />
Sundsvall, Hernösand etc., og Priserne <strong>de</strong>rfor holdt sig for passen<strong>de</strong> Dimensioner<br />
til udpaa Hösten. — Det paastaaes, att över Halv<strong>de</strong>len af hele Aarets Import<br />
var kontraheret allere<strong>de</strong> i December og Januar, fornemmelig til Levering ved<br />
förste aabne Van<strong>de</strong>, noget ogsaa i Juli og August. Fra Marts og lige til udpaa<br />
S<strong>om</strong>meren var her stor Stilhed i Trælastmarke<strong>de</strong>t, i<strong>de</strong>t Kjöberne da hav<strong>de</strong><br />
dækket sine Behov; ogsaa stod <strong>de</strong>nne Mathed vistnok til<strong>de</strong>els i Förbin<strong>de</strong>lse med<br />
<strong>de</strong>n Forstyrrelse i Byggevirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> bevirke<strong>de</strong>s ved <strong>de</strong> mange Streiker,<br />
me<strong>de</strong>ns Sælgerne dog ikke vil<strong>de</strong> sænke sine Fordringer. Men i August bleve<br />
Priserne vaklen<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t enkelte Sælgere gave efter og gik endogsaa ganske<br />
bety<strong>de</strong>ligt ned. Saale<strong>de</strong>s tilbö<strong>de</strong>s i August og September for<strong>de</strong>tmeste Nedslag<br />
af 5 à 10 Mk, til<strong>de</strong>els endog mere, og seent paa Hösten gjor<strong>de</strong>s endnu lavere<br />
Prisofferter for at undgaa V<strong>år</strong>ens Övervintring. Afsætningen af Granplanker —<br />
3X9, 10^ 11 — forklares at have været usædvanligt ringe, i<strong>de</strong>t man for en<br />
stor Deel har kjöbt sine Behov for Kistefabrikation fra Galizien og an<strong>de</strong>tsteds<br />
fra, hvilken Vare udbö<strong>de</strong>s cif. Hamburg til 130 à 132. Nogle fa» Partier
237<br />
afslutte<strong>de</strong>s med Sverige og betaltes for 11 og 10" M. 130, for 9" M. 125.<br />
9" solgtes seent paa S<strong>om</strong>meren til M. 120, frit <strong>om</strong>bord. Ogsaa Sparrer bleve<br />
kun li<strong>de</strong>t efterspurgte, og Priserne sank stærkt fra 40 til 33 Pf. pr K.-Fod.<br />
Indförselen fra Norge til Hamburg sees at være steget en<strong>de</strong>el, nemlig til<br />
<strong>om</strong>trent 126,470 D.-C. (ikke indberegnet Stav); til Altona var <strong>de</strong>n 492 D.-C.<br />
Fra Norge vare Forskaliogsbord, '/«"X5", Gjenstaad for ret livlig Sögning;<br />
og <strong>de</strong>r vil<strong>de</strong> antageligen have været Anven<strong>de</strong>lse for mere end <strong>de</strong>r k<strong>om</strong> hid.<br />
Prisen skal dog igjennem hele Aaret været <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>n samme, nemlig M.<br />
5'26 pr 330 löben<strong>de</strong> engelske Fod. Ogsaa for Rispebord var nogen, <strong>om</strong> end<br />
mindre Omsætning. — For »Kanthölzer» vare Priserne vaklen<strong>de</strong>; henimod<br />
Aarets Slutning betaltes 55 Pf. pr engelsk K.-Fod f. o. b. — Ogsaa har man<br />
forsögt igjen at indföre norske hövle<strong>de</strong> Bord.<br />
Den i <strong>de</strong> seneste Aar voxen<strong>de</strong> Indförsel af Trælaet fra Rusland hertil,<br />
s<strong>om</strong> til <strong>de</strong>t nordlige Tydskland og til Rhinlan<strong>de</strong>ne, var i <strong>1889</strong> sær<strong>de</strong>les bety<strong>de</strong>lig;<br />
især har Forretningen fra S-.t Petersburg ab Cronstadt af saavel Gran<br />
s<strong>om</strong> Furu gjort Fremskridt paa Grund saavel af Træets go<strong>de</strong> Kvalitet s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ts<br />
Behandling.<br />
Indförselen af færdigt Snedkerarbei<strong>de</strong>. Döre, Vinduer, Lister og Ram mer<br />
ni. v. tilsöes fra Sverige til Hamburg var ifölge <strong>de</strong>n forelöbige statistiske Opgave<br />
15,125 D.-C. Den har saale<strong>de</strong>s været fortsat efter en stærkt stigen<strong>de</strong><br />
Skale; i 1888 var <strong>de</strong>n 10,440 D.-C. og da nieer end dobbelt saa stor s<strong>om</strong> i<br />
1887. Det meste levere<strong>de</strong>s fra Göteborg og <strong>de</strong>rnæst fra Stockholm, en<strong>de</strong>el<br />
ogsaa fra andro Ste<strong>de</strong>r. Trods <strong>de</strong>n höie Told af 3 M. pr 100 Kg. ere <strong>de</strong><br />
nævnte Gjenstan<strong>de</strong> dog billigere end hvad <strong>de</strong>r torfærdiges her, og have saale<strong>de</strong>s<br />
god Afsætning. Bygningsvirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n i Hamburg og Altona var i<strong>de</strong>thele, trods<br />
Streikerne, temmelig stor. I Sta<strong>de</strong>n Hamburg med Forsta<strong>de</strong>n S:t Pauli opförtcs<br />
149 nye for Beboelse bestemte Bygninger, <strong>de</strong>ri 1,420 Vaaninger, og afbrö<strong>de</strong>s<br />
201 Huse. Vaaningernes Antal foröge<strong>de</strong>s med 944. I Hamburg med Forstad,<br />
»Vororte» og Landgebeet var Forögelsen i <strong>1889</strong> 5,404, i 1888 3,182.<br />
Den svenske Udförsel af færdige Træhuse tager for nogen Deel sin Yei<br />
över Hamburg: flere saadanne bleve saale<strong>de</strong>s i <strong>1889</strong>, liges<strong>om</strong> ogsaa i <strong>de</strong>t in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Aar, sendte hid for <strong>de</strong>refter at föres til transatlantiske Ste<strong>de</strong>r, især<br />
Brasilien og andre Dele af Sydamerika.<br />
Blandt andre Træartikler, s<strong>om</strong> ere k<strong>om</strong>ne hid fra Sverige, kan nævnes<br />
Trætraad for Tændstikkcr, vistnok ineest for vi<strong>de</strong>re Försel til andre europæiske,<br />
saavels<strong>om</strong> ogsaa til oversöiske Pladse. Her klages dog över at svensk Aspevirke<br />
er blevet kostbart, saa at man tager <strong>de</strong>t meest fra Rusland. Blandt mindre<br />
Trævarer fra Norge kan nævnes Tön<strong>de</strong>bun<strong>de</strong> af Furu og Gran.<br />
Af Træmasse hidförtes. ifölge <strong>de</strong> ovennævnte statistiske Opgaver, fra Sverige<br />
<strong>om</strong>trent 7,825 og fra Norge 6,095 D.-C, altsaa fra hiint lidt mindre og<br />
fra <strong>de</strong>tte lidt meer end i 1888. Denne Vare har at udhol<strong>de</strong> en vanskelig<br />
Konkurrence med <strong>de</strong>t tydske Fabrikat, hvis Kvalitet for<strong>de</strong>tmeste er fortrinlig<br />
paa Grund af Tilvirkningsmetho<strong>de</strong>ns Fuldk<strong>om</strong>menhed, og s<strong>om</strong> ogsaa paa fremme<strong>de</strong><br />
Marke<strong>de</strong>r har erhvervet sig et for<strong>de</strong>elagtigt Omdömme. Fra Hamburg<br />
förtes bety<strong>de</strong>lige Masser Cellulose til Nordamerika, <strong>de</strong>riblandt ogsaa en<strong>de</strong>el af<br />
skandinavisk Oprin<strong>de</strong>lse; men <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> Marked synes at være overfyldt,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Stater selv nu produceres Træmasse i meget stor Skala.<br />
I Tydskland har efterhaan<strong>de</strong>n mange större Papirfabriker inddraget ogsaa Cellulosefabrikationen<br />
un<strong>de</strong>r sin Virks<strong>om</strong>hed; saale<strong>de</strong>s er <strong>de</strong>tte nylig skeet med <strong>de</strong><br />
Winterske Fabriker i Nærhe<strong>de</strong>n af Hamburg. Papirindförselen fra Sverige,<br />
9.488 D.-C, sees at have været lidt större end i 1888, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r fra Norge<br />
hidförtes lidt mindre end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar.
238<br />
Med Tændstikker opgivea at være hidk<strong>om</strong>met i A»reta Löb fra Sverige<br />
direkte 28,412 Kasser; med Lübeckerbanen k<strong>om</strong> <strong>de</strong>rhos 39,084, ogsaa for <strong>de</strong>t<br />
allermcste svensk Produkt. Fra Norge opgives at være k<strong>om</strong>met 13,217 Kasser.<br />
I Aareue 1888, 1887 og 1886 bragtes fra Sverige söværts resp. 25,539,<br />
21,365 og 27,282 Kasser, hvorhos <strong>de</strong>r da skal være k<strong>om</strong>met fra Lübeck resp.<br />
35,557, 37,685 <strong>och</strong> 46,317 Kasser. Fra Norge bidförtes i beineldte Aar<br />
7,751, 8,292 oeh 7,118 Kasser. Fra tydske og österrigske Pladse k<strong>om</strong> i Löbet<br />
af <strong>1889</strong> 19,831 og fra andre fremme<strong>de</strong> Havne 1,314, saa at her modtoges<br />
i<strong>de</strong>thele ikke mindre end 101,858 Kasser, hvilket var <strong>om</strong>trent 4,000<br />
Kasser meer end i 1888. Af ovenanförte Meerindförsel direkte fra Sverige<br />
og över Lübeck i Aaret <strong>1889</strong>, sammenlignet med Aaret 1888, af <strong>om</strong>treut<br />
6,400 Kasser antages henved 6,000 at have været svensk og <strong>om</strong>trent 500<br />
dansk Produkt; <strong>de</strong>tte viser, at <strong>de</strong>n svenske Fyrstikudförsel bar en Ten<strong>de</strong>ns til at<br />
trække sig hid, saa nieget mere s<strong>om</strong> Sveriges Export i<strong>de</strong>thele af <strong>de</strong>nne Artikel<br />
skal have været ointr. 5,500 Kasser mindre end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong><br />
Aar. Ogsaa <strong>de</strong>n norske Import sees at ven<strong>de</strong> eig hid, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r hidbragtes ikke<br />
långt fra dobbelt saa meget s<strong>om</strong> i 1888.<br />
I <strong>de</strong>n forelöbige Statistik anslaaes <strong>de</strong>n direkte Indförsel fra Sverige i<br />
<strong>1889</strong> til <strong>om</strong>tr. 21,587, fra Norge til 7,204 D.-C. Indförselen fra Sverige,<br />
liges<strong>om</strong> hvad her k<strong>om</strong> af dansk ocb tydsk Vare, var næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> Sikkerhedsfyrstikker,<br />
hvorimod meget af hvad <strong>de</strong>r levere<strong>de</strong>s fra Norge var Fosforstikker;<br />
fra Osterrig modtoges fornemmelig <strong>de</strong> saakaldte Salonfyrstikker. For<br />
hannoverske Stikker arbei<strong>de</strong><strong>de</strong>s ber med adskillig Energi.<br />
Priserne paa svenske og norske Stikker stille<strong>de</strong> sig noget höiere end<br />
i 1888.<br />
Forretningen i finere Træsorter var til<strong>de</strong>els mindre livlig end i 1888; og<br />
man klage<strong>de</strong> över, at <strong>de</strong> höiere Fragter samt övrige Transportudgifter og i<br />
Förbin<strong>de</strong>lse <strong>de</strong>rmed <strong>de</strong> stegne Indkjöbspriser traadte hindren<strong>de</strong> iveien for <strong>de</strong>t<br />
eliers for disse Produkter saa bety<strong>de</strong>lige hamburgske Markeds Trivsel og Udvikling.<br />
Hvad navnligen angik amerikansk Nöd<strong>de</strong>træ blev Indförselen ganske<br />
bety<strong>de</strong>lig mindre end i 1888, og <strong>de</strong>t blev <strong>de</strong>rhos paastaaet, at <strong>de</strong>r hidsendtes<br />
saa megen skaaren Last, iste<strong>de</strong>tfor at man her tidligere for<strong>de</strong>tmeste modtog<br />
<strong>de</strong>tte Træ i Blokke, hvorefter disse, navnligen <strong>de</strong> s<strong>om</strong> vare af ringere Beskaffenhed,<br />
bleve opskaarne her. Imidlertid hav<strong>de</strong>s her fra tidligere adskillige ikke<br />
ubety<strong>de</strong>lige Förråad af Blokke, saa at <strong>de</strong>r neppe opstod nogen Mangel paa saadanne.<br />
Ogsaa klage<strong>de</strong>s över Kvaliteten af meget af hvad ber k<strong>om</strong> fra Amerika.<br />
God Vare var let at afbæn<strong>de</strong> og blev godt betalt. — Af italiensk Nöd<strong>de</strong>træ<br />
k<strong>om</strong> kun li<strong>de</strong>t og af mid<strong>de</strong>lmaadig Kvalitet; <strong>de</strong>t förblev ogsaa for<strong>de</strong>tmeste<br />
usolgt; hvorimod <strong>de</strong>t kaukasiske, liges<strong>om</strong> i 1888, hidförtes i store Kvantiteter,<br />
og meget <strong>de</strong>raf smuk Vare, s<strong>om</strong> solgtes til go<strong>de</strong> Priser. — Ogsaa amerikansk<br />
Poppel og White-wood afsattes til forhöie<strong>de</strong> Priser, til<strong>de</strong>els 10 à 15 % mere<br />
end för, me<strong>de</strong>ns Indförselen var næsten 50 % ringere end i 1888. Ogsaa af<br />
amerikansk Hickory hidtörtes kun li<strong>de</strong>t.<br />
Af Jakaranda, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> senere Aar og navnligen si<strong>de</strong>n 1888 er blevet<br />
igjen stærkt sögt, blev ikke meget hidfört, og hvad <strong>de</strong>r k<strong>om</strong> fandtes for en<br />
stor Deel mindre passen<strong>de</strong> for <strong>de</strong>t berværen<strong>de</strong> Behov; Priserne stege imidlertid<br />
bety<strong>de</strong>ligt og man forsyne<strong>de</strong> sig över Havre, hvor <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong>s bedre Udvalg,<br />
med <strong>de</strong>nne Træsort saavel fra Bahia s<strong>om</strong> fra Rio.<br />
Ogsaa paa Mahogni — ordinært saavels<strong>om</strong> stribet — stege Priserne, me<strong>de</strong>ns<br />
Tilförselen vedblev liges<strong>om</strong> i 1888 at være kun ringe; <strong>de</strong>n bestod næsten<br />
alene af mexikansk Produkt, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r kun k<strong>om</strong> meget li<strong>de</strong>t fra Vestindieu.<br />
De fra tidligere bestaaen<strong>de</strong> Lagere svandt saale<strong>de</strong>s meget ind.
239<br />
Pyrami<strong>de</strong>r vare ret godt sögte, og temmelig bety<strong>de</strong>lig Tilförsel saavelson»<br />
Omsaetning til go<strong>de</strong> Priser fandt Sted i <strong>de</strong>nne Artikel.<br />
Af Ce<strong>de</strong>rtræ for Gigarkasser fandtes kun riage Förråad ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse,<br />
og Priserne gik opad; disse holdt sig <strong>de</strong>rpaa i <strong>de</strong>t Væsentlige, <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong> end for en kortere Tid sank noget paa Grund af större Tilförsel. Ogsaa<br />
tor Ce<strong>de</strong>rtræ til Blyanter stege Priserne, saauieget mere s<strong>om</strong> hvad her hidfòrtes<br />
var af ret god Kvalitet, bedre end <strong>de</strong>t meste af Indförselen i 1888.<br />
Af Ibenholt blev paa Grund af <strong>de</strong> höie Priser, <strong>de</strong>r vare betalte i 1888,<br />
hidfört usædvanligt store Partier, navnlig af madagascarsk og an<strong>de</strong>n afrikansk<br />
Vare, og Priserne vedbleve <strong>de</strong>suagtet at stige ialfald paa <strong>de</strong>n sidstnævnte. Af<br />
Ceylon indförtes li<strong>de</strong>t eller intet ialfald direkte, og af Macassar k<strong>om</strong> heller<br />
ikke meget. — Pokkenholt hidbragtes i större Kvantiteter end i <strong>de</strong>t næstforegaaea<strong>de</strong><br />
Aar og betaltes tillige bedre. — Af vestindisk Buxb<strong>om</strong> var Indförselen<br />
<strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> i 1888, og Kvaliteten var for<strong>de</strong>tmcste tilfredsstillen<strong>de</strong>; i<br />
Priserne indtraadte ingen syn<strong>de</strong>rlig Förändring. Af tyrkisk Buxb<strong>om</strong> k<strong>om</strong> kun<br />
li<strong>de</strong>t og for en stor Deel mindre god Vare.<br />
Af Teak k<strong>om</strong> en<strong>de</strong>el saavel direkte s<strong>om</strong> indirekte, saale<strong>de</strong>s tre Ladninger<br />
fra Bangkok.<br />
For Farvetræ var her liges<strong>om</strong> i 1888 et livligt Marked og Priserne for<strong>de</strong>tmcste<br />
opadgaaen<strong>de</strong>. Fra Laguna, Cauipeche og Jucataa k<strong>om</strong> <strong>om</strong>tr. 18<br />
Millioner Kg., <strong>om</strong>trent 1 Million meer end i 1888, og <strong>de</strong>raf <strong>de</strong> to Tredie<strong>de</strong>le<br />
direkte fra Laguna i 45 Ladninger. Af D<strong>om</strong>ingo og Jamaika Blaatræ k<strong>om</strong><br />
'22,850,000 Kg., hvilket Hgele<strong>de</strong>s var meer end i 1888. Af Guultræ var <strong>de</strong>rimod<br />
Indförselen noget mindre; men af Lima Rödtræ saavels<strong>om</strong> af Pernambuco<br />
og Bahia Rödtræ bety<strong>de</strong>ligt mere og ligesaa af San<strong>de</strong>ltræ. Af <strong>de</strong>t sidstnævnte<br />
k<strong>om</strong> över 2 Millioner Kg., og Prisen <strong>de</strong>rpaa var stærkt sttgen<strong>de</strong>.<br />
Quebrachotræ er k<strong>om</strong>men meer og meer i Brug i Garverierne, og her indförtes<br />
<strong>de</strong>raf næsten 18 Millioner Kg., hvilke for<strong>de</strong>tmeste forarbei<strong>de</strong><strong>de</strong>ä i herværen<strong>de</strong><br />
Möller. Sögningen var större end Anbu<strong>de</strong>t og Priserne stege.<br />
Sild og Fisk m. m. Det herværen<strong>de</strong> Lager af salt Sild opgives at have<br />
været ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse 12,598 Tön<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>raf 7,931 norsk, 3,921 skotsk<br />
og 746 holländsk Vare.<br />
Hidförselen af norsk Sild i Löbet af <strong>1889</strong> opgives at have været noget<br />
över 58,000 Tön<strong>de</strong>r (ifölge <strong>de</strong>n forelöbige Statistik 56,000), saale<strong>de</strong>s tilnæruielsesvis<br />
af samme Störrelse s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> Par nærmestforegaaen<strong>de</strong> Aar (1887<br />
63,413 og i 1888 61,177). Af <strong>de</strong>nne Indförsel skal benved 13,000 Tön<strong>de</strong>r<br />
have været KKKK og KKK, <strong>de</strong>raf <strong>om</strong>tr. 6,500 ny Vare, henved 12,000 KK,<br />
8- à, 9,000 K og <strong>om</strong>tr. 3,000 MK, disse tre Mærker næsten alt ny Vare;<br />
skaaret Christiania 7,000, <strong>de</strong>raf 4,000 ny Vare, an<strong>de</strong>n Christiania noget över<br />
5,000, næaten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> ny Vare, Matjes 6- à 700, ogsaa meest ny Vare,<br />
samt Brisling <strong>om</strong>tr. 4,000. Enkelte af disse Angiven<strong>de</strong>r synes dog at være<br />
noget for knappe. Af svensk Vare opgives — dog formeentlig ligele<strong>de</strong>s for<br />
lavt — at være tilfört 1,329 Tön<strong>de</strong>r (1837 393 og i 1888 110), af skotsk<br />
108,990 Tdr (i 1887 113.156 og i 1888 108,651), af holländsk 118,343<br />
(i 1887 og 1888 resp, 59,533 og 69,446).<br />
I Aarets Begyn<strong>de</strong>lse fandtes efter <strong>de</strong>t anförte her, liges<strong>om</strong> paa andre tydske<br />
Pladse, ret anselige Förråad; og da hertil stærke Anbud k<strong>om</strong> især fra Holland,<br />
hvis bety<strong>de</strong>lige Höst- og Vinterfangst fra 1888 for en væsentlig Deel först<br />
k<strong>om</strong> til Forsen<strong>de</strong>lse hid i <strong>de</strong> fölgen<strong>de</strong> Maane<strong>de</strong>r, me<strong>de</strong>ns ogsaa Rhinprovindsen<br />
og Westphalen <strong>de</strong>rfra forsyne<strong>de</strong>s med store Masser, kun<strong>de</strong> Priserne ikke oprethol<strong>de</strong>s,<br />
saameget mindre s<strong>om</strong> Fångsten af Slosild i Distrikterne nor<strong>de</strong>nfor Bergen<br />
i <strong>de</strong>n eenere Deel af 1888 viste sig at overgaa Behovet i bety<strong>de</strong>ligt Maal.
240<br />
Dertil k<strong>om</strong> et stort Fiske i Sydnorge i Decemher 1888 og Begyn<strong>de</strong>isen af<br />
<strong>1889</strong> samtidigt med et ualmin<strong>de</strong>ligt rigeligt Fiske i <strong>de</strong>n svenske Skjærgaard.<br />
Alt <strong>de</strong>tte bevirke<strong>de</strong> at her <strong>de</strong>n storfaldne norske Sild, s<strong>om</strong> endnu i Januar<br />
solgtes til 18 à 19 Mark, i April vanskeligen kun<strong>de</strong> opnaa 7 M. Nogle In<strong>de</strong>havere<br />
bestemte sig til at forsöge andre Marke<strong>de</strong>r, til<strong>de</strong>els ifölge Ordres fra<br />
Afskiberne i Norge, for hvem <strong>de</strong>t faldt kostbart at la<strong>de</strong> sin Vare blive liggen<strong>de</strong><br />
i Hamburg, og <strong>de</strong>r foregik saale<strong>de</strong>s nogle Afskibninger herfra til preussiske<br />
og russiske östersöhavne. Resultaterne for Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> vare dog neppe<br />
heldige, hvorimod Prisen for saadan Sild, s<strong>om</strong> förblev her, efter Indtræ<strong>de</strong>lsen<br />
af <strong>de</strong>n nye Saison steg fra 7 til 10 Mark. Bety<strong>de</strong>lige Kvantiter fandtes her<br />
nemlig endnu paa <strong>de</strong>n Tid.<br />
Af svensk salled Sild og navnlig af Fnldsild k<strong>om</strong> ikke meget her; men<br />
<strong>de</strong>n vakte Opmærks<strong>om</strong>hed, da <strong>de</strong>n fandtes meget reelt behandlet, vel sorteret<br />
og stramt pakket i go<strong>de</strong> Tön<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r til<strong>de</strong>els vare fuldbaan<strong>de</strong><strong>de</strong> efter skotsk<br />
Metho<strong>de</strong>; hvorhos <strong>de</strong>n rostes for ikke at være stærkt saltet, hvilket ikke vil<strong>de</strong><br />
have passet paa en saadan temmelig mager Vare. Dertil k<strong>om</strong> at <strong>de</strong>n var billig;<br />
<strong>de</strong> store Tilförsler <strong>de</strong>raf til Stettin ytre<strong>de</strong> ogsaa sin Indfly<strong>de</strong>lse paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong><br />
Marked, saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>n trykke<strong>de</strong> paa <strong>de</strong> skotske Crownfulls saavels<strong>om</strong><br />
ogsaa paa <strong>de</strong>n norske Slosild.<br />
Da <strong>de</strong>n nye Saison begyndte stille<strong>de</strong> Priserne sig s<strong>om</strong> sædvanlig temmelig<br />
höie, og trods stærke Tilförsler holdt <strong>de</strong> sig en Tidlang ret godt. Den bedste<br />
norske Fedsild af <strong>1889</strong> Åars Fångst notere<strong>de</strong>s endog i Juli en Tidlang M.<br />
36, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>ns Kvalitet erkjendtes at være udmaerket, og <strong>de</strong>n betaltes saale<strong>de</strong>s<br />
eudog hffiere end Crownfulls pr Tön<strong>de</strong>, uagtet <strong>de</strong>nne sidste paa Grund af sin<br />
Störrclse og <strong>de</strong>n stramme Pakning in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r en god Deel mere; men da ogsaa<br />
Fångsten i Foraaret og senere viste sig ret heldig, gjor<strong>de</strong>s her Anbud fra alle<br />
Si<strong>de</strong>r og Prisen for KKK gik saale<strong>de</strong>s ned indtil M. 20 i September; KK,<br />
s<strong>om</strong> begyndte med 30 à 32, sank til M. 15; K gik ned fra 25 til 12 à 14,<br />
og MK, s<strong>om</strong> især benyttes til Fabrikationen af russiske Sardiner, sank til 10<br />
à 11. Imidlertid var Afsætningen i<strong>de</strong>thele ret livlig, hvilket vistnok skyldtes<br />
ikke alene V<strong>år</strong>ens (xodhed, men ogsaa foren<strong>de</strong>el <strong>de</strong> höie Kjödpriser, hvorved<br />
<strong>de</strong>t k<strong>om</strong> vel tilpas at kunne gribe til et paaengang saa billigt og næren<strong>de</strong> Fö<strong>de</strong>mid<strong>de</strong>l.<br />
Den go<strong>de</strong> Poteteshöst befordre<strong>de</strong> <strong>de</strong>rhos i <strong>de</strong> seneste Maane<strong>de</strong>r af<br />
Aaret Konsumon i en overor<strong>de</strong>ntlig Grad, saa at Lagerne baa<strong>de</strong> her og i <strong>de</strong>t<br />
Indre af Lan<strong>de</strong>t meget formindske<strong>de</strong>s. Mod Aarets Slutning og da Fisket i<br />
Sverige af Sild, <strong>de</strong>r passe<strong>de</strong> for Saltning, blev mindre bety<strong>de</strong>ligt, viste sig<br />
ogsaa til<strong>de</strong>els igjen nogen Prisstigning; saale<strong>de</strong>s gik navnligen KKK paany op<br />
til M. 28 à 30; og <strong>de</strong>tte gjaldt ligele<strong>de</strong>s en<strong>de</strong>el Slosild, s<strong>om</strong> hidförtes i December<br />
fra Hvalöerfisket, uagtet <strong>de</strong>ns Magerhed, i<strong>de</strong>t RfSgerierne viliigen optoge<br />
samme. Ligele<strong>de</strong>s forbedre<strong>de</strong> KK sig slutteligen <strong>om</strong>trent 2 Mark pr<br />
Tön<strong>de</strong>.<br />
Ogsaa <strong>de</strong>n ovennasvnte Smaasild, s<strong>om</strong> brages i Fiskekonservefabriker til<br />
Nedlægning, gik op til 12 à 13 Mark eller vel endog höiere, da <strong>de</strong>n var ble-<br />
-ven ret knap; i færdig skaaret Stånd betaltes <strong>de</strong>n fra 20 til 24 M. Denne<br />
Skjæring, Afkapning af Hove<strong>de</strong>t m. m. og Udtagning af Maveindhol<strong>de</strong>t, er bleven<br />
meget almin<strong>de</strong>lig i Norge, i<strong>de</strong>t man <strong>de</strong>rved sparer bety<strong>de</strong>ligt i Fragt, Told<br />
og Tön<strong>de</strong>r; man fin<strong>de</strong>r saadant mere for<strong>de</strong>elagtigt end at foretage selve Nedlægningen<br />
hjemme og <strong>de</strong>rpaa sen<strong>de</strong> V<strong>år</strong>en hid ind un<strong>de</strong>r Trykket af <strong>de</strong>n svære<br />
Beskyttelsestold. Rigtignok klages her ofte över at Skjæringen er foregaaet<br />
paa en slurvet Maa<strong>de</strong>, hvorved foranlediges Un<strong>de</strong>rpriser og Stridighe<strong>de</strong>r. Ogsaa<br />
have norske Afskibere i <strong>de</strong>n seneste Tid forsögt med Held at sælge direkte<br />
til Polen, Galizien og andre österrigske Provindser, samt Rumänien m. v., i
241<br />
livilke Lan<strong>de</strong> Kjöberne have med Iver benyttet Anledningen for at undgaa <strong>de</strong><br />
!ier sædvanlige temmelig brydsarume Betingelser for Kjöb. Man er nemlig her<br />
— efter hav<strong>de</strong> daarlige Erfaringer — ganske utilböielig til at sælge <strong>de</strong>rhen<br />
u<strong>de</strong>n kontant Betaling eller bety<strong>de</strong>lige Haandpenge samt Efterkrav paa V<strong>år</strong>en,<br />
<strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s ikke leveres u<strong>de</strong>n at Re.stbelöbet betales ved Afhentningen. Det<br />
paastaaes <strong>de</strong>rimod, at man i disse Lan<strong>de</strong> kan kjöbe direkte fra Norge paa tre<br />
Maane<strong>de</strong>rs Accept eller lös Kredit. — Ogsaa fra Sverige k<strong>om</strong> adskillig Sinaasild,<br />
meest i skotsk og holländsk Saltning.<br />
For norske Matjes opnaae<strong>de</strong>s neppe meer end 25 à 30 Mark.<br />
Brisling i haard og letsaltet Stånd betaltes i Aarets Liib varieren<strong>de</strong> fra<br />
13 til 18 Mark, saale<strong>de</strong>s en god Deel mindre end til sine Ti<strong>de</strong>r i 1888. Af<br />
Ansjos hidk<strong>om</strong> fra Norge <strong>om</strong>tr. 1.521 D.O.; i 1888 hav<strong>de</strong> Tilförselen <strong>de</strong>rfra<br />
været 1,830, i 1887 endda noget mere. Den fandt ret god Afsætning; og<br />
i<strong>de</strong>thele er Konsuinen <strong>de</strong>raf saavels<strong>om</strong> af Appetitsild og <strong>de</strong>slige ikke aftaget<br />
saa meget s<strong>om</strong> man hav<strong>de</strong> befrygtet at vil<strong>de</strong> äkee ifiilge Toldtilslutningen. For<br />
at undgaa Beskyttelsestol<strong>de</strong>n paa Marina<strong>de</strong>r i Blikdaaser have enkelte norske<br />
Firmaer indrettet sig saale<strong>de</strong>s, at Sil<strong>de</strong>n seu<strong>de</strong>s ud i Trækar og lægges <strong>om</strong> i<br />
Blik in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n tydske Toldgrændse.<br />
Över <strong>de</strong> norske Sil<strong>de</strong>tön<strong>de</strong>rs Soliditet höres i <strong>de</strong>n seneste Tid ikke megen<br />
Klage, men vel nu og da — maaske især fra Harburg, hvorhen ret bety<strong>de</strong>lige<br />
Kvantiteter norsk Sild gaa herfra — över at <strong>de</strong> ikke tilfredsstille i andre Henseen<strong>de</strong>r.<br />
Det hed<strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s i en Indberetning fra Vieekonsulen <strong>de</strong>rsteds, s<strong>om</strong><br />
tillige er Præses i Sta<strong>de</strong>ns Han<strong>de</strong>lskammer, at v>en stor Ulempe ved Han<strong>de</strong>len<br />
iiied norske Sild bliver fun<strong>de</strong>t <strong>de</strong>ri, at Tön<strong>de</strong>rnes Indhold ikke er tilforla<strong>de</strong>lig.<br />
En officiel Besigtelse med Hensyn til Tön<strong>de</strong>rnes Störrelse, reel fast Pakning<br />
af ligemæssig store Fiske og <strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf fremgaaen<strong>de</strong> rigtige Betegning af Kvaliteterne<br />
vil<strong>de</strong> være af stor Nyt te til at forbedre Forretningeu i <strong>de</strong>nne Artikel.<br />
Jeg er af <strong>de</strong>n Mening, at <strong>de</strong>n norske Fisk un<strong>de</strong>r saadanne Forudbetingelser<br />
vil<strong>de</strong> opnaa vtesentlig bedre Priser end nu er Tilfæl<strong>de</strong>t.»<br />
Af skotsk Sild sees Indförselen at have været mindre end i <strong>de</strong> nærmest<br />
furegaaen<strong>de</strong> Aar: af Matjes endog meget mindre, nemlig kun 11,584 Tön<strong>de</strong>r<br />
(i 1888 18,220), gaa at Marke<strong>de</strong>t her i<strong>de</strong>thele var ret knapt forsynet med<br />
<strong>de</strong>nne Artikel. Ligele<strong>de</strong>s hidbragtes kun li<strong>de</strong>t Shetlandsild, da ogsaa Fångsten<br />
af <strong>de</strong>nne hav<strong>de</strong> været ringe og <strong>de</strong>t endog i ganske usædvanlig Grad. De förste<br />
nye skotske Matjes k<strong>om</strong> her <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>n 20 April, og <strong>de</strong>rfor betaltes da trods<br />
<strong>de</strong>ns mid<strong>de</strong>lmaadige Kvalitet 200 Mark pr Tön<strong>de</strong>; men <strong>de</strong>nne Pris lioldt sig<br />
kun ganske kort Tid og gik ned lige til 20 M., for si<strong>de</strong>n i Juni og Juli<br />
igjen at stige indtil 150. Fångsten <strong>de</strong>raf ophörte usædvanlig tidligt. — I<br />
Juni indtraf <strong>de</strong> förste ustemple<strong>de</strong> Fuldsild, og <strong>de</strong>rfor betinge<strong>de</strong>s i Begyn<strong>de</strong>isen<br />
en Pris af 50 à 60 M.; ogsaa <strong>de</strong>nne gik snart stærkt ned, til mindre end <strong>de</strong>t<br />
Halve, for <strong>de</strong>refter igjen at gaa op indtil 30 à 35; <strong>de</strong> förste Crownfulls forhandle<strong>de</strong>s<br />
i Begyn<strong>de</strong>isen af August til 33 M., faldt si<strong>de</strong>n indtil 25 og betaltes<br />
igjen i December <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> ved sin Hidk<strong>om</strong>st i August. Med Hensyn til<br />
skotske Fuldsild fremsattes ret mange Klager över at man i <strong>de</strong>n stemple<strong>de</strong><br />
Vare ikke hav<strong>de</strong> nogen sikker Garanti for <strong>de</strong>ns Godhed.<br />
Af <strong>de</strong>n rigelige holländske Fångst ud paa S<strong>om</strong>meren k<strong>om</strong> meget hid og<br />
udbö<strong>de</strong>s til meget billige Priser, men hav<strong>de</strong> senere en stigen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>ns. Smaa<br />
Puld steg fra 17 til 23 Mark, Prima fra 20 til 26 à 28 og Superior fra 25<br />
til 32 a 34. Den holländske Konkurrence synes vistnok især at have været<br />
farlig for <strong>de</strong>n skotske Sild; dog kan <strong>de</strong>t vel være, at enkelte Distrikter, s<strong>om</strong><br />
hav<strong>de</strong> vænnet sig til <strong>de</strong>n norske Vare, nu have begyndt med <strong>de</strong>n holländske.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 16
242<br />
Denne anbefaler sig ikke alene ved sin Saltning og Behandling, men ogsaa <strong>de</strong>rved,<br />
at Hollæn<strong>de</strong>rne almin<strong>de</strong>ligen garantere et bestemt Stykketal pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Ved Udgangen af <strong>1889</strong> skal her have været paa Lager af norsk Sild<br />
KKK 130 Töndcr, KK 1,519 (efter en an<strong>de</strong>n Opgave 1,706), K 2,218 (efter<br />
<strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Opgave 2,040), MK 365, M og G 320, skaaren 240 (efter <strong>de</strong>n<br />
an<strong>de</strong>n Opgave 480), Slosild 239, Matjes 154 og Brisling 234 Tdr; altsaa i<strong>de</strong>thele<br />
<strong>om</strong>tr. 5,419 Tdr (efter <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Opgave 5,609); af holländsk 1,911 og<br />
af skotsk 2,159 Tdr (efter <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Opgave resp. 1,806 og 2,638).<br />
For t<strong>om</strong> fersk Sild i Kasser fra Sverige betaltes jevnt 3 1 /, til 6 à 8<br />
Mark; for fuld Sild væsentlig mere. Alt efters<strong>om</strong> Tilförselen af svensk fersk<br />
Sild er voxet, er ogsaa Antallet af Rögerierne stærkt foröget; og <strong>de</strong>nne billige<br />
Vare gaar över hele Tydskland samt er bleven en farlig Konkurrent især<br />
for <strong>de</strong>n skotske salte Sild, i<strong>de</strong>t netop <strong>de</strong> Distrikter, s<strong>om</strong> helst toge <strong>de</strong>nne, skulle<br />
vaere blevne Konsumenter af <strong>de</strong>nne Rògesild.<br />
Borsyret Sild synes at fin<strong>de</strong> mindre Paaagtning, hvilket vel foren<strong>de</strong>el er<br />
at tilskrive <strong>de</strong>n rigelige Tilgang af ovennævnte ferske Vare. I Rögerierne paastaaes<br />
hyppigen, at Sil<strong>de</strong>n faar en Afsmag ved Borsyren: og man tager <strong>de</strong>rfor<br />
heller Sil<strong>de</strong>n i Is, naar Temperaturen ikke tilla<strong>de</strong>r at sen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n u<strong>de</strong>n Konserveringsmid<strong>de</strong>l,<br />
saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> for<strong>de</strong>tmeste skeer fra December til ud i Marts.<br />
Dette Sidste ske<strong>de</strong> endogaaa i bemeldte Tidsrum meget saale<strong>de</strong>s, at Sil<strong>de</strong>n förtes<br />
lös i Waggonerne hvilket i <strong>de</strong>n seneste Tid har været tilladt paa vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
danske og tydske Baner og hvorved adskilligt spare<strong>de</strong>s, i<strong>de</strong>t Emballagen allere<strong>de</strong><br />
kun<strong>de</strong> retourneres til Sverige fra Fredrikshavn, liges<strong>om</strong> ogsaa Fragten blev<br />
noget billigere.<br />
Med an<strong>de</strong>n fersk Fisk fra Sverige og Norge have Forsögene i <strong>1889</strong> til<strong>de</strong>els<br />
ikke været sær<strong>de</strong>les heldige; og en af G-run<strong>de</strong>ne <strong>de</strong>rtil har man sögt i<br />
<strong>de</strong>n Omstændighed, at <strong>de</strong> störste Sen<strong>de</strong>lser ank<strong>om</strong> henimod Slutningen af Fasteti<strong>de</strong>n,<br />
altsaa henimod <strong>de</strong>n Tid, da BefolkniDgerne i <strong>de</strong> katholske Provindser<br />
ikke længer cre i væsentlig Grad henviste til at ny<strong>de</strong> Fiskemad. Regelmæssig<br />
Tilförsel vil altid i Fasteti<strong>de</strong>n vaere af Vigtighed, især naar Veiret er koldt<br />
og saale<strong>de</strong>s Fångsten af Flodfisk er vanskelig.<br />
I <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Auktionsmarked var Omsætningen i <strong>1889</strong> ringere end<br />
i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar; <strong>de</strong>r solgtes saale<strong>de</strong>s af Kolje, Pigvar, Sötunge og<br />
Flyndre m. m. 1,697,567 Pund, anslaae<strong>de</strong> til Værdi <strong>om</strong>tr. 369,890 Mark<br />
— <strong>de</strong>ri ikke indbefattet Hummer og andre Skaldyr samt Sild af Værdi 64,881<br />
M.; i 1888 var <strong>de</strong>rimod solgt 2,423,000 Pund •— ligele<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ri ikke indbefattet<br />
Hummer m. m. Imellem Totalværdierne blev dog ikke stor Forskjel,<br />
hvilket foranledige<strong>de</strong>s ved at <strong>de</strong>r afsattes meget mere af <strong>de</strong>n kostbare Sötunge<br />
og ved at <strong>de</strong>nne betaltes gjenncmsnitlig med 90 Pf. iste<strong>de</strong>tfor 83'/, i 1888,<br />
me<strong>de</strong>os Gjennemsnitspriserne for <strong>de</strong> andre Fiskesorter bleve noget nær <strong>de</strong> samme<br />
s<strong>om</strong> tidligere, nemlig for Pigvar 60 1 /% Pf. pr Pund, for Kolje 9 og for Flyndre<br />
9V5 — efter i 1888 at have været resp. 60, 10 og 9. For Hummer var<br />
Gjennemsnitsprisen 144 Pf. pr Pund. Af <strong>de</strong>n nævnte Tilförsel var en ganske<br />
bety<strong>de</strong>lig Deel fra Udlan<strong>de</strong>t, nemlig 524,603 Pund iste<strong>de</strong>tfor 324,309 i 1888;<br />
men disse Kvantiteter k<strong>om</strong> væsentlig fra Danmark, og kun ganske ubety<strong>de</strong>ligt<br />
fra Sverige og Norge. Fra disse Lan<strong>de</strong> förtes <strong>de</strong>rimod adskilligt til Fiskemarke<strong>de</strong>t<br />
i Altona, s<strong>om</strong> i<strong>de</strong>thele i <strong>de</strong>n senere Tid har udviklet sig mere end<br />
<strong>de</strong>t hamburgske, til<strong>de</strong>els vistnok fordi <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> rummelige og velindrette<strong>de</strong><br />
Auktionshalle bar en gunstigere Beliggenbed end <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong>, s<strong>om</strong><br />
er träng og generes af Kulrög. Fra Sverige og Norge k<strong>om</strong> pr Jernbane til<br />
Altona 1,184 Colli med fersk Fisk og 2,024 med Hummer, af Vægt resp.<br />
1,110 og 747 D.-C.
243<br />
Paa Fiskeauktionerne i Altona afsattes saale<strong>de</strong>s ikke mindre end 3,285,74-1<br />
Pund af Kolje og saadati an<strong>de</strong>n Fisk, s<strong>om</strong> sælges pun<strong>de</strong>vis, hvilket var <strong>om</strong>tr.<br />
2 Millioner meer end i 1888; og Værdien ansloges til över 560,000 Mark,<br />
ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t hele Salg af Fiskevarer opgaves til en Værdi af 784,000 — <strong>om</strong>tr.<br />
465,000 meer end Salget i 1888 var opgaaet til. I <strong>de</strong>nne Sum indgik Værdien<br />
af 12,611 Kasser sveu
244<br />
Den i min forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Spekulation at hidfòre stor<br />
Torsk fra <strong>de</strong>t sydvestlige Norge fin<strong>de</strong>s ikke at være udfal<strong>de</strong>n i<strong>de</strong>thele heldigt.<br />
Pen foranledige<strong>de</strong>, at Priserne stege atærkt paa Exportste<strong>de</strong>rne, me<strong>de</strong>ns Marke<strong>de</strong>t<br />
her overfyldtes i <strong>de</strong>n Grad, at Prisen gik ned indtil 8 Pf. pr Pund.<br />
Derhos forsikres, at <strong>de</strong>nne Torsk ikke med Hensyn til Godhed kun<strong>de</strong> maale<br />
sig med <strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r af <strong>de</strong> tydske Dampere fiskes i Nærhe<strong>de</strong>n af Helgoland. Dertil<br />
k<strong>om</strong> ogsaa. at Torsken overhove<strong>de</strong>t ikke her yn<strong>de</strong>s saameget s<strong>om</strong> Koljen<br />
eller Hysen, af hvilken adskillig god Vare hidförtes fra Nor<strong>de</strong>n, isser fra Göteborg<br />
og i store Masser fra Jylland og England.<br />
Af andre ferske Fiskesorter end Sild, Torsk og Kolje indförtes ikke meget,<br />
navnligen kun li<strong>de</strong>t af Lax, og <strong>de</strong>t uagtet Rhinlaxen i en stor Deel af<br />
Aaret, liges<strong>om</strong> ogsaa fornserværen<strong>de</strong> var kostbar, og li<strong>de</strong>t af Makrel. For <strong>de</strong>n<br />
Sidste tor formeeutlig haabes, at <strong>de</strong>r i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar vil kunne istandbringes<br />
en livligere Omsaetuing.<br />
For et Par Aar si<strong>de</strong>n gjor<strong>de</strong>s et interessant Forsög paa at indbringe Hvalfiskekjöd<br />
i Konsumen her; <strong>de</strong>n blev paa flere Restaurationer tilbere<strong>de</strong>t s<strong>om</strong><br />
Lapskous og fandt Bifald. Eo herværen<strong>de</strong> Handlen<strong>de</strong> tænkte at anbringo<br />
samme i en Pavillon paa <strong>de</strong>n hamburgske Industriudstilling i <strong>1889</strong>, men <strong>de</strong>t<br />
Parti, s<strong>om</strong> for saadan Hensigt hidbragtea, befandtes ikke vel konditioneret, og<br />
Planen bortfaldt <strong>de</strong>rfor.<br />
I <strong>de</strong>n forelöbige Statistik sees Indförselen af fersk Fisk fra Sverige at<br />
være anslaaet til 8,268 D.-C, fra Norge 5,885 D.-C; i 1888 vare disse Tal<br />
resp. 3,378 og 6,528.<br />
Udbyttet af <strong>de</strong>t Em<strong>de</strong>nske Fiskeriselskabs Virks<strong>om</strong>hed var nærlig <strong>de</strong>t<br />
samme s<strong>om</strong> i 1888, nenilig 13,443 Tön<strong>de</strong>r, i<strong>de</strong>t alle <strong>de</strong>ts 17 Fartöier gjor<strong>de</strong><br />
fire Reiser. Salget var dog ikke tilfredsstillen<strong>de</strong>, da Prisen pr Tön<strong>de</strong> blev i<br />
Gjennemsnit 31. 2'17 lavere end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar (M. 25'97 mod<br />
28'14). Selskabet beholdt sin Subvention af 2,000 M. pr Fartöi. Den gamle<br />
Klage över Produktions<strong>om</strong>kostningernes Höi<strong>de</strong> vedblev, men V<strong>år</strong>en var, saale<strong>de</strong>s<br />
s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> senere Aar bar været sasdvanligt, af god Kvalitet og <strong>om</strong>hyggelig<br />
pakket, saa at <strong>de</strong>n, hvor <strong>de</strong>n kjen<strong>de</strong>s, sættes ved Si<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>n bedste holländske<br />
og vel endog til<strong>de</strong>els foretrækkes for <strong>de</strong>nne, hvilken <strong>de</strong>n i<strong>de</strong>thele med<br />
Hensyn til Fangsttid og Behandlingsmaa<strong>de</strong> staar nær. Der har været opkastet<br />
Spörgsmaal, <strong>om</strong> man ikke, iste<strong>de</strong>tfor at oplægge Fartöierne <strong>om</strong> Vinteren, bur<strong>de</strong><br />
benytte <strong>de</strong>m t. Ex. til Kolje- og Flyndrefangst i Nordsöen eller Sil<strong>de</strong>fangst<br />
paa <strong>de</strong>n nyfundne Grund sammesteds eller endog til Deeltagelse i Sil<strong>de</strong>ÜBket<br />
ved <strong>de</strong>n svenske Vestkyst; men <strong>de</strong>r er navnligen imod <strong>de</strong>t Sidste indvendt, at<br />
<strong>de</strong>n svenske Sild er saa »frygtelig billig», at saadant ikke vil<strong>de</strong> lönne sig med<br />
saa kostbare Skibe og Red9kaber; Fiskerögerne i Em<strong>de</strong>n selv erhol<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s<br />
paa <strong>de</strong>n Tid Sild fra Sverige og fisket af Svenske.<br />
Et an<strong>de</strong>t tydsk Fiskeriselskab, etableret i Nor<strong>de</strong>n og Nord<strong>de</strong>ieh, har ligele<strong>de</strong>s<br />
forsögt Sil<strong>de</strong>fiskeri i <strong>1889</strong>, men u<strong>de</strong>n syn<strong>de</strong>rlig For<strong>de</strong>el, i<strong>de</strong>t samme har<br />
fun<strong>de</strong>t Jernbanefragterne til <strong>de</strong>t Indre af Tydskland for höie og saale<strong>de</strong>s ikke<br />
kan konkurrere med Hollæn<strong>de</strong>rne.<br />
Hidförselen af Klipfisk og Törjisk fra Norge til Hamburg sees at have<br />
været ganske bety<strong>de</strong>lig, nemlig <strong>om</strong>tr. 99,447 D.-C; i 1888 var <strong>de</strong>nne Indfòrsel<br />
90,305 D.-C. og i tidligere Aar meget mindre. Den oversöiske Forretning<br />
var neppe syn<strong>de</strong>rlig större end i 1888; navnligen skal Forsen<strong>de</strong>lsen til<br />
La Platå endog paa Grund af <strong>de</strong> <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> kritiske Forhol<strong>de</strong> være gaaet en<strong>de</strong>el<br />
tilbage, hvorimod en væsentlig Forbedring viste sig i Förbin<strong>de</strong>lsen med<br />
Italien. Den Mangel paa Dampskibe, s<strong>om</strong> i Hösten 1888 hav<strong>de</strong> foranlediget<br />
nogen Standsning i Hidförselen af <strong>de</strong>nne Artikkel fandtes ikke syn<strong>de</strong>rlig fölelig
245<br />
i <strong>1889</strong>, og <strong>de</strong>t fandtes ikke heller fornö<strong>de</strong>nt at sen<strong>de</strong> mange Extraskibe. Det antages,<br />
at Afla<strong>de</strong>rne i Christiansund og Aalesund ikke have hostor, saa stor For<strong>de</strong>el<br />
s<strong>om</strong> i 1888, da <strong>de</strong> hav<strong>de</strong> maattet betale Raafisken temmelig dyrt. Prisstillingen<br />
ber var nemlig li<strong>de</strong>t eller intet höiere for Klipfisk; <strong>de</strong>r betaltes nemlig<br />
gjennemsnitlig M. 23 à 24 for 45 Kg. Kistepakning og M. 29 for 58 Kg.<br />
Kistepakning.<br />
For Stokfiskens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> var <strong>de</strong>r nogen, <strong>om</strong> eud ikke heller bety<strong>de</strong>lig<br />
Forskjel, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r nemlig for Lofotenvare betaltes M. 56 à 58 og for<br />
Finmarkvare M. 46—48.<br />
Det paastaaes, at Finmarkfiskens, baa<strong>de</strong> Klipfiskens og Stokfiskens. Kvalitet<br />
for<strong>de</strong>tmeste ikke var saa smuk s<strong>om</strong> i 1888, i<strong>de</strong>t don hav<strong>de</strong> lidt af Sol og<br />
Värme, hvorimod <strong>de</strong>t, <strong>de</strong>r hidfortes fra Lofoten, befandtes at værc i god Stånd.<br />
Klipfisk og Törtisk bliver, s<strong>om</strong> bekjendt, kun li<strong>de</strong>t Gjenstand for Owsætning i<br />
herværen<strong>de</strong> Marked, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t Allernieste her onilastes til <strong>de</strong> sy<strong>de</strong>uropæiske<br />
og oversöiske Havne. Den Artikel, s<strong>om</strong> meest <strong>om</strong>sættes her, nemlig Rödnkjær,<br />
hovedsagelig Hökerfisk og til<strong>de</strong>els Vækkerfisk, solgtes her i Begyn<strong>de</strong>isen af<br />
Hösten for Kge op til 65 Mark pr. 100 Kilo, men kun<strong>de</strong> sonore neppe naa 45.<br />
Trän. Beholdningen af <strong>de</strong>nne Artikel var ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse 7,000<br />
Tön<strong>de</strong>r brun og 13,000 Tön<strong>de</strong>r blank Vare, saale<strong>de</strong>s noget mindre end i Begyn<strong>de</strong>isen<br />
af 1888. Priserue, s<strong>om</strong> i sidstnævnte Aar hav<strong>de</strong> hævet sig noget,<br />
ialfald for <strong>de</strong>n blanke Träns Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. forbleve temmelig uforandre<strong>de</strong> i <strong>de</strong><br />
förste Par Maane<strong>de</strong>r, men stege noget i <strong>de</strong>n förste Deel af Marts i Anledning<br />
af Efterretningen <strong>om</strong> et utilfredsstillen<strong>de</strong> Lofotfiske, saa at her betaltes iudtil<br />
38 Mark for brun og 50 for blanke Sorter, samt 80 for Damptran i Bliktön<strong>de</strong>r<br />
og 55—58 for raa Medicintran. Dog bleve nærmere henimod Vaaren<br />
Un<strong>de</strong>rretningerne bedre; og efteråt först Damptranen var begyndt at fal<strong>de</strong> bleve<br />
i April og Mai ogsaa <strong>de</strong> andre Sorter revne med ifülge <strong>de</strong>t store Fiskeiudsig<br />
i Finmarken. Brun Trän sank efterhaan<strong>de</strong>n lige ned til 28 og blank til 34<br />
à 38 Mark, samt Damptran indtil 45 à 46. Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>nne sidstes Fald<br />
laa vistnok i en væsentlig Grad i Överproduktion, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> andre Sorters<br />
nedadgaaen<strong>de</strong> Konjunktur antageligen stod i Förbin<strong>de</strong>lse med trængeu<strong>de</strong> og sær<strong>de</strong>les<br />
billige Anbud fra Finmarken. Da man i August erfare<strong>de</strong> <strong>de</strong>t mindre<br />
heldige Resultat af Sælfangsten ved Grönland, blev Marke<strong>de</strong>t igjen noget fastere<br />
ialfald for <strong>de</strong> go<strong>de</strong> blanke Sorters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, og disse gik i <strong>de</strong>n seueste<br />
Deel af Aaret op til 40 Mark. me<strong>de</strong>ns raa Medicintran naae<strong>de</strong> op til 44<br />
og Damptran til 53. Sæltranen selv blev i Begyn<strong>de</strong>isen af Hösten solgt til<br />
<strong>om</strong>tr. 37 à 38 M., og senere gik Prisen langs<strong>om</strong>t op til 41 à 42. En<strong>de</strong>el<br />
<strong>de</strong>raf k<strong>om</strong> fra Tr<strong>om</strong>sö, s<strong>om</strong> nu leverer god klaret Vare: men adskilligt formo<strong>de</strong>s<br />
at være holdt tilbage i Haab <strong>om</strong> at Artikelen vil<strong>de</strong> stige niere; <strong>de</strong>n har<br />
dog stærke Konkurrenter i <strong>de</strong>n billige og go<strong>de</strong> blanke Torsketran, Soitran og<br />
Haakjerringtran. Med Spæk k<strong>om</strong> her kun eet Dampskib.<br />
Indförselen af Trän i<strong>de</strong>thele var meget bety<strong>de</strong>lig og er anslaaet til<br />
85,000 Tön<strong>de</strong>r, hvoraf 25,000 brun og 49.000 blank, 6,000 Damptran og<br />
5,000 raa Medicintran; i 1888 hidförtes resp. 25,000, 32,000, 5,000 og 3,000<br />
Tön<strong>de</strong>r af <strong>de</strong> nævnte Sorter, altsaa tilsammen 65,000. Af brun Trän var<br />
Forraa<strong>de</strong>t her ved Aaarets Udgang 8,500, af blank 10,500; af Damptran og<br />
raa Medicintran resp. 1,000 og 500 (ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse 750 og 250).<br />
Den al<strong>de</strong>les overveien<strong>de</strong> Deel af Indförselen af Trän var norsk; Konsumen<br />
af samme var i<strong>de</strong>thele god og Omsætningen livlig; <strong>de</strong>t anerkjen<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>r er<br />
gjort bety<strong>de</strong>lige Fremskridt i V<strong>år</strong>ens Behandling og Klaring, navnligen i Hammerfest<br />
og Tr<strong>om</strong>sö. Naar Priserne dog ikke stille<strong>de</strong> sig höiere, formenes Grun<strong>de</strong>n<br />
at være mindre at söge i stor Indförsel fra andre Lan<strong>de</strong> — tlii en saadan
246<br />
skal ikke have fun<strong>de</strong>t Sted hverken fra England eller Amerika — end i Konkurrencen<br />
med Mineralolier samt andre Olier og Fedtsubatanaer, s<strong>om</strong> man nu<br />
har lært at extrahere af allehaan<strong>de</strong> Affald.<br />
Blandt fremme<strong>de</strong> Transorter, s<strong>om</strong> her fandt Sögning, Tar <strong>de</strong>n hvi<strong>de</strong> Newfoundlandstran,<br />
s<strong>om</strong> var i jevnlig Stigen og ved Aarets Udgang endog notere<strong>de</strong>s<br />
56 à 57 Mark i store Fa<strong>de</strong> og saale<strong>de</strong>s endog höiere end norsk Damptran;<br />
<strong>de</strong>n benyttes meget til teehniske Öiemed og skal egne sig i enkelte Retnioger<br />
bedre hertil end andre Transorter. Forhen benytte<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n ogsaa ikke sjel<strong>de</strong>n<br />
til Förfalskning af norsk Damptran.<br />
Af spansk Sardinolie er ligele<strong>de</strong>s hidfört en<strong>de</strong>el. og formeentlig meer end<br />
i 1888; men ogsaa af norsk Sil<strong>de</strong>tran, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rmed vil kunne konkurrere, naar<br />
man bar naaet frem til en fuldk<strong>om</strong>nere Afklaring end hidtil har været almin<strong>de</strong>lig,<br />
skal Tilförselen have været större end tidligere. —- Af Japantran<br />
k<strong>om</strong> kun li<strong>de</strong>t.<br />
Af Is hidförtes kun ubety<strong>de</strong>ligt; og man hav<strong>de</strong> vel endog i Begyn<strong>de</strong>isen<br />
af Aaret. da Vinteren var temmelig gunstig for Opsamling af ret god Is i<br />
Hamburgs umid<strong>de</strong>lbare Nærhed, troet al<strong>de</strong>les at kunDe uodvære Indförsel af<br />
<strong>de</strong>nne Artikel. Der indtraadte imidlertid vedhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> mildt Veir i Foraaret.<br />
hvorved Forbruget her steg til et for <strong>de</strong>n Aarstid usædvanlig Höi<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>tte<br />
foranledige<strong>de</strong> en<strong>de</strong>el Tilförsel fra Norge til Hamburg og Altona, til hvilkeu<br />
sidste Stad k<strong>om</strong> fire Fartöier <strong>de</strong>rmed. Aktieselskabet Hamburger Eiswerke<br />
Direktion, s<strong>om</strong> ifölge egen Förklaring anvendte 40,000 Mark herpaa, solgte igjen<br />
<strong>de</strong>nne Is med god For<strong>de</strong>el, og gav sine Aktionærer 12 1 / % Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>; for<br />
1888 var Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n 7'/3 %. Selskabet har med Besid<strong>de</strong>ren af Quickborner<br />
Sö afsluttet en Isleverancekontrakt for 14 Aar, hvoraf <strong>de</strong>t lover sig god For<strong>de</strong>el.<br />
Fra Geestemün<strong>de</strong> forsikres, at man <strong>de</strong>r ofte har vanskeligt for at skaffe<br />
sig <strong>de</strong>n for Fiskeriet, navnligen for Fiskerdampskibene fornödne Is; i tidligere<br />
Aar rued mil<strong>de</strong> Vintre liente<strong>de</strong> man <strong>de</strong>t Fornödne fra Norge, hvorimod man<br />
nu oftere benytter Kunstis. Nyligen har man <strong>de</strong>r sat en stor Eng un<strong>de</strong>r Vand<br />
fra en artesisk Brönd, og naar Isen naae<strong>de</strong> en Tykkelse af 15—20 Centimeter.<br />
har man opskaaret <strong>de</strong>n og bragt Stykkerne ind i <strong>de</strong> store Ishuse. — Den her<br />
ved Hamburg i Vinteren 1888—<strong>1889</strong> indsamle<strong>de</strong> Naturis haves tilste<strong>de</strong> i bety<strong>de</strong>lige<br />
Masser, men er for en stor Deel ret tynd, formeentlig neppe 10 Centimeter<br />
tyk; og <strong>de</strong>t tor nok ventes, at Indförsel vil behöves ud paa S<strong>om</strong>meren. Herværen<strong>de</strong><br />
Bryggerier have i 1888 fortsat med at anskaffe sig Ismaskiner, Lin<strong>de</strong>s System.<br />
Skina og Hu<strong>de</strong>r. Över Forretningen i disse Artikler har man i flere Aar<br />
klaget s<strong>om</strong> utiJfredsstillen<strong>de</strong> for <strong>de</strong> fiesto Sorters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>; men man erkjen<strong>de</strong>r<br />
at Tilstan<strong>de</strong>n i <strong>1889</strong> har vreret bedre, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> fleste af disse Artikler<br />
disponere<strong>de</strong>s med temmelig Lethed. Med Hensyn til Kalveskind var <strong>de</strong>t dog.<br />
liges<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, Tilfæl<strong>de</strong>t, at <strong>de</strong>n större, tykke og tunge<br />
Vare ikke meget efterspurgtes, og <strong>de</strong>rfor i Regelen fandt kun slæbeu<strong>de</strong> Afsætning,<br />
naar ikke Eierne viste stor Iniö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>menhed. Imidlertid k<strong>om</strong> <strong>de</strong>rigjennem<br />
adskillige Salg istand. Priserne paa svenske Kalveskind stille<strong>de</strong> sig tii<strong>de</strong>els<br />
endog un<strong>de</strong>r hvad <strong>de</strong>r var betalt i 1888. Derimod fandt go<strong>de</strong> lette,<br />
<strong>de</strong>riblandt norske, Skind til sine Ti<strong>de</strong>r og navnligen i <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r for<strong>de</strong>elagtigt<br />
Marked her, og ret bety<strong>de</strong>lige Poster afsattes; rigtignok formindske<strong>de</strong>s<br />
Sögningen og Priserne gik noget ned senere hen, og <strong>de</strong>t uagtet Tilförselen<br />
var mindre end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar. Blandt <strong>de</strong> lette og her yn<strong>de</strong><strong>de</strong> Skind<br />
vare mange fra Finland, men for disse, saavels<strong>om</strong> for russisk Vare, opstille<strong>de</strong>s<br />
paa Grund af höie Priser i Hjemlan<strong>de</strong>ne saadanne Fordriuger, at Kjöbelysteu<br />
her kun seent indtraadte og i<strong>de</strong>thele ikke blev saa livlig s<strong>om</strong> i 1888. — Paa<br />
Gje<strong>de</strong>skind vare Priserne allere<strong>de</strong> i 1888 gaae<strong>de</strong> ned, og ifölge <strong>de</strong>raf var <strong>de</strong>r
247<br />
ogsaa i <strong>1889</strong> en ikke ubety<strong>de</strong>lig Afsætning af <strong>de</strong>nne Artikel. Vietnok gjaldt<br />
<strong>de</strong>tte fornemmeligen <strong>om</strong> in<strong>de</strong>nlandske og russiske Sorter, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> nordiske,<br />
for hvilke begjære<strong>de</strong>s noget mere end for hine, kun langs<strong>om</strong>t kun<strong>de</strong> römmes;<br />
imod Aarets Slutning var dog Ten<strong>de</strong>nsen i<strong>de</strong>thele opadgaaen<strong>de</strong>. — Den go<strong>de</strong><br />
Konjunktur for Kidskind, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> vist sig i 1888, holdt sig ogsaa i Alinin<strong>de</strong>lighed<br />
igjennem forrige Aar; og Afsætningen var temmelig rask. — Af Faareskind<br />
fandt især lette for Glacélæ<strong>de</strong>r passen<strong>de</strong> Vare rask Afsætning. I tydske<br />
Faareskind udvikle<strong>de</strong> sig her en livlig Omsætning og til stigen<strong>de</strong> Priser; i<strong>de</strong>t<br />
her oemlig paa Grund af Forbu<strong>de</strong>t i England mod Indförsel af leven<strong>de</strong> Dyr<br />
slagte<strong>de</strong>s en Mæng<strong>de</strong> Faar, hvis Kjöd sendtes <strong>de</strong>rhen. Priserne paa sydamerikanske<br />
Lammeskind stege bety<strong>de</strong>ligt. i<strong>de</strong>t Tilfor.selen fra La Platå blev endnu<br />
ringere end <strong>de</strong>n hav<strong>de</strong> været i 1888. Stigningen k<strong>om</strong> ogsaa til<strong>de</strong>els europæiske<br />
for Glacélæ<strong>de</strong>rfabrikationen tjenlige Sorter, dog fornemmeligen spanske og<br />
italienske, tiigo<strong>de</strong>.<br />
I Bukkeskind var, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> overhove<strong>de</strong>t i <strong>de</strong> senere Aar, Omsætningen<br />
ber kun ubety<strong>de</strong>üg. Forbruget af <strong>de</strong>nne Artikel paastaaes overhove<strong>de</strong>t at<br />
være blevet mindre end i tidligere Tid; og Konsumenterne forsyne sig ialfald<br />
væsentligen ikke över Hamburg.<br />
För Reensdyrskind var Sugningen ligesoin i <strong>de</strong>n seneste Deel af 1888 ret<br />
god, og Priserne stille<strong>de</strong> sig i Almin<strong>de</strong>lighed lidt höiere end da, til<strong>de</strong>els endog<br />
saa höit, at <strong>de</strong>rved indvirke<strong>de</strong>s slappen<strong>de</strong> paa Afsætningen; en<strong>de</strong>el Förråad<br />
bleve saale<strong>de</strong>s tilovers ved Aarets Udgang. uagtet Tilförselen i <strong>de</strong>t Hele ikke<br />
hav<strong>de</strong> været bety<strong>de</strong>lig. hverken fra Sverige eller Norge; fra förste Land k<strong>om</strong><br />
til Hamburg <strong>om</strong>kr. 205 og fra <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t 201 D. C; i 1888 hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>n været<br />
fra Norge 147 og fra Sverige ganske li<strong>de</strong>t.<br />
Af salte<strong>de</strong> Sælhundskind k<strong>om</strong>, liges<strong>om</strong> i <strong>de</strong> 2 nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar,<br />
et uieget ringe Kvantum fra Norge eller Grönlandshavet, hvorimod <strong>de</strong>r fra<br />
Arehangel hidbragtes större Partier; fra Priserne af 1888 fandt nogen Nedgång<br />
Sted. — Hvidfiskehu<strong>de</strong>r. s<strong>om</strong> i 1888 vare sunkne i Pris, vedbleve at<br />
staa lavt, uagtet Indförselen var ubety<strong>de</strong>lig og Salget gik temmelig rask. Af<br />
Hvalroshu<strong>de</strong>r k<strong>om</strong> li<strong>de</strong>t eller intet, uagtet her var nogen Efterspörgsel.<br />
I oversöiske Hu<strong>de</strong>r var Omsætningen <strong>om</strong>trent ligesaa livlig s<strong>om</strong> i 1888,<br />
eller vel endog noget större; ogsaa var Indförselen nieget bety<strong>de</strong>lig, nemlig<br />
<strong>om</strong>kr. 1,666,000 Styk og 16,000 Baller. Det hamburgske Marked for <strong>de</strong>nne<br />
Artikel forsikres at overgaa alle andre ved sin Msngesidighed, og <strong>de</strong>n hyppige<br />
direkte Förbin<strong>de</strong>lse med Sydamerika k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>t selvfölgeligen i höi Grad tiigo<strong>de</strong>.<br />
Konsumenterne kun<strong>de</strong> i hele Importsaisonen dække sit Behov til billige<br />
Priser, til<strong>de</strong>els eudog meget lavere end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, me<strong>de</strong>ns<br />
ogsaa Lædcrpriserne vare meget ne<strong>de</strong>, ialfald for <strong>de</strong> ringere Sorters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
I Aarets Begyn<strong>de</strong>lse vare Priserne paa Salthu<strong>de</strong>r endog ganske usædvanlig<br />
lave, undtagen til<strong>de</strong>els for svære Oxehu<strong>de</strong>r, af hvilke Forraa<strong>de</strong>t i Europa<br />
da var temmelig ringe: og senere i Aaret rar <strong>de</strong>r i<strong>de</strong>thele ikke megen Förändring<br />
heri. For Rio Gran<strong>de</strong> salte Hn<strong>de</strong>r. af hvilke <strong>de</strong>t hamburgske Marked<br />
<strong>om</strong>trent optog Halv<strong>de</strong>len af <strong>de</strong>n hele Produktion, aabne<strong>de</strong> Priserne i Januar<br />
til 47, à 478 D. for svær Vare, hæve<strong>de</strong> sig i Begyn<strong>de</strong>isen af Marts til 474<br />
à 4"/v, D. og holdt sig i <strong>de</strong>t Væsentlige paa <strong>de</strong>nne Basis, indtil i September<br />
Værdien for langhaaret Gods gik tilbage til 47, D. og senere endog lidt <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r.<br />
Ved Aarets Udgang notere<strong>de</strong>s dog svære Rio Gran<strong>de</strong> Oxehu<strong>de</strong>r igjen<br />
4 /, D., og lettere saadanne 4 D. River Plate Oxehu<strong>de</strong>r sto<strong>de</strong> en Tidlang<br />
temmelig höit, og <strong>de</strong>t Samme var henimod Aarets Udgang foren<strong>de</strong>el Tilfældct<br />
med Rio Janeiro Oxehu<strong>de</strong>r.
248<br />
För salte<strong>de</strong> Hestehu<strong>de</strong>r, hvis Produktion ved Plataflo<strong>de</strong>u vedvaren<strong>de</strong> formindskes,<br />
bleve ret höie Priser bevilge<strong>de</strong>; i Slutningen af Juli naae<strong>de</strong> <strong>de</strong> sit<br />
Höi<strong>de</strong>punkt, M. 16.50. — Torre salte<strong>de</strong> Brasilsorter gik fra Slutningen af Mai<br />
til Slutningen af Oktober ned <strong>om</strong>tr. 6 à 8 %, Ceara-Hu<strong>de</strong>rne vel endog mere<br />
paa Grund af mindre god Kvalitet. Torre Rio Gran<strong>de</strong>-, s<strong>om</strong> indförtes i rueget<br />
store Masser, sank <strong>om</strong>tr. 14 % og gik saale<strong>de</strong>s ned til ganske usædvanlig lave<br />
Priser; af torre La Plata- indförtes <strong>de</strong>rimod kun li<strong>de</strong>t og af mid<strong>de</strong>lmaadig Kvalitet;<br />
ogsaa sto<strong>de</strong> <strong>de</strong> i ringe Pris. I China-, Japan- og afrikanske Hu<strong>de</strong>r var<br />
Forretningen mere ubetydlig end i tidligere Aar; ogsaa for disse gik Priserne<br />
ned.<br />
Ved Udgangen af 1888 fandtes ber paa Lager kun <strong>om</strong>tr. 42,000 St.<br />
oversöiske Hu<strong>de</strong>r, ved Udgangen af <strong>1889</strong> noget mere, nemlig 51,000 St.<br />
Spiritusforretmugen led for en stor Deel af Aaret un<strong>de</strong>r Trykket af <strong>de</strong><br />
samme Vanskelighe<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> i 1888, og IndforseleD, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> da var ringere<br />
end i <strong>de</strong> næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, viste y<strong>de</strong>rligere Nedgång. I 1888 hidförtes<br />
<strong>om</strong>tr. 98,000 Fa<strong>de</strong>, hvoraf 16,000 transitere<strong>de</strong>; i <strong>1889</strong> k<strong>om</strong> kun 79,700,<br />
hvoraf transitere<strong>de</strong> 6,300. I 1887 var liid/ort <strong>om</strong>tr. 120,000 og i 1880<br />
146,000. Af ovennævnte 79.700 Fa<strong>de</strong> forklares 19.607 at have været tyd.-k<br />
Produkt, saa at kun <strong>om</strong>tr. 60,000 Fa<strong>de</strong> vare af u<strong>de</strong>nlandsk Oprin<strong>de</strong>lse. De<br />
i min forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Forhaabninger <strong>om</strong> snarlig Förändring<br />
i <strong>de</strong>n af Spanien i 1888 vedtagne Konsumskatlovgivning, ifölge hvilkeu <strong>de</strong>r<br />
opkræve<strong>de</strong>s en Alkoholkonsumtionskal af 75 Pesetas pr Hektoliter, forbleve i<br />
Aarets förste Maane<strong>de</strong>r ret usikre; og saalænge s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t förblev tvivls<strong>om</strong>t,<br />
hvilke af <strong>de</strong> stri<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Interesser, s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong> sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n spanske<br />
Legislatur, vil<strong>de</strong> blive <strong>de</strong> seiren<strong>de</strong>, holdt man sig her temmelig tilbage fra <strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> for <strong>de</strong>n tydske Sprit saa sær<strong>de</strong>les vigtige Marked, saa nieget mere<br />
s<strong>om</strong> Lagrene <strong>de</strong>rsteds vidstes at være temmelig bety<strong>de</strong>lige i Forhold til Behovet,<br />
til<strong>de</strong>els paa Grund af <strong>de</strong> svenske Konsignationer fra 1888. Kun i Februar<br />
rörte Spekulationen sig noget. Forhandlinger fandt Sted mellem <strong>de</strong>n<br />
tydske og <strong>de</strong>n spanske Regjering. og Resultatet <strong>de</strong>raf blev Udkast til Bestenimelser,<br />
<strong>de</strong>r lorelag<strong>de</strong>s Cortes og in<strong>de</strong>n samme henvistes tii en K<strong>om</strong>mitté. Dennes<br />
Indstilling blev færdig i April og gik ud paa at al i Han<strong>de</strong>len k<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Bræn<strong>de</strong>vin skul<strong>de</strong> bære en Konsumskat af kun 25 Pesetas, ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n<br />
gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Indförselstold, 21/ Peselas, skul<strong>de</strong> bibebol<strong>de</strong>s, dog med Forbehold<br />
at Bræn<strong>de</strong>vin fra <strong>de</strong> spanske Kolonier skul<strong>de</strong> være fri <strong>de</strong>rfor. Mod <strong>de</strong>nne<br />
sidste Begunstigelse blev af <strong>de</strong>n tydske Regjering gjort Indsigelse, og slutteligen<br />
liortfaldt <strong>de</strong>n, livorimod Bræn<strong>de</strong>vin beredt af Vindruerester etc. förblev afgiftsfri.<br />
Bygget paa disse Grundsætninger k<strong>om</strong> Loven istand og gjor<strong>de</strong>s gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
fra l:e Juli. Derved udvi<strong>de</strong><strong>de</strong>s i bety<strong>de</strong>lig Grad <strong>de</strong>t spanske Marked for <strong>de</strong>n<br />
tydske Spritexport, og <strong>de</strong>nne blev, fordi Lagerne <strong>de</strong>rsteds da vare temmelig<br />
reducere<strong>de</strong>, nie<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> ber endnu vare rigeligen forsyne<strong>de</strong>, temmelig livlig,<br />
ialfald til ud i November. Ogsaa bleve bety<strong>de</strong>lige Kvantiteter exportere<strong>de</strong> til<br />
andre Lan<strong>de</strong>, og <strong>de</strong>rhos blev Af-ætningen til <strong>de</strong>t tydske Indiand noget stserkere<br />
end forhen; <strong>de</strong>r saavels<strong>om</strong> paa <strong>de</strong>t spanske og andre Marke<strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> dog Hamburg<br />
skarp Konkurrence at bestaa med preussiske Fabriker, s<strong>om</strong> til<strong>de</strong>els fik<br />
Raaproduktet mere billigt.<br />
En Lettelse af <strong>de</strong> ful<strong>de</strong> Lagere bersteds fandt Sted i Slutningen af August<br />
og Begyn<strong>de</strong>isen af September, i<strong>de</strong>t Fabriken i Karlshamn her forsyne<strong>de</strong> sig<br />
med ett ganske bety<strong>de</strong>ligt Kvantum — anslaaet til <strong>om</strong>tr. 11,000 Fa<strong>de</strong> —for<strong>de</strong>tmeste<br />
Raavare. Derved gjor<strong>de</strong>s et stærkt Indtryk paa <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked,<br />
og <strong>de</strong>tte var antageligen Grun<strong>de</strong>n til en da stedfin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> midlertidig Prisstigning.<br />
Reguleringsprisen for god raa Potetesspiritus per 100 Liter à 100
249<br />
% inclusive go<strong>de</strong> Jernbaandsfa<strong>de</strong> notere<strong>de</strong>s i Januar M. 19% til 20 3 /a og bevæge<strong>de</strong><br />
sig si<strong>de</strong>n ubety<strong>de</strong>ligen op og ned; laveste Notering indtraf i Februar,<br />
nemlig 19 3 /8, höieste i September, 24'/,; <strong>de</strong>tte fandt Sted <strong>de</strong>n 7:<strong>de</strong> i samuie<br />
Maaned, efteråt <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 20:<strong>de</strong> August var noteret 23'/8. Seuere gik <strong>de</strong>n igjen<br />
strax ned; saale<strong>de</strong>s var samuie <strong>de</strong>n 16:<strong>de</strong> September 23 3 /s, altsaa nærved <strong>de</strong>t<br />
Ståndpunkt, s<strong>om</strong> in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong>s umid<strong>de</strong>lbart for Indkjöbene fra Karlshamn. I<br />
Midten af September hörte man <strong>om</strong> at <strong>de</strong>r fra Karlshamn var gjort en större<br />
Afslutning paa Levering i Vintermaane<strong>de</strong>rne paa Reval, hvilket foranledige<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Fabrikanter til större Tilbagehol<strong>de</strong>nhed ligeoverfor rigelige Anbud<br />
især fra Polen. Prisemes Ten<strong>de</strong>ns var fra September af til Aarets Udgang<br />
i <strong>de</strong>t Væsentlige nedadgaaen<strong>de</strong>.<br />
Den meste u<strong>de</strong>nlandske Raaspirhus. s<strong>om</strong> koui lier. var s<strong>om</strong> sædvanligt fra<br />
Rusland; dog var Hidförselen <strong>de</strong>rfra betydligt mindre end i 1888 paa Grund<br />
af at PoteteshBsten <strong>de</strong>r faldt mindre heldig ud. mo<strong>de</strong>ns Rughösten ligesorn i<br />
Tydskland var saadan, at <strong>de</strong>ns Produkt for en stor Deel lönne<strong>de</strong> sig bedre s<strong>om</strong><br />
Brödfrugt end for Anvæn<strong>de</strong>lse til Spiritus. — Fra Sverige skal være hitfürt<br />
600 Fa<strong>de</strong>, hvoraf 195 över Lübeck og Resten direkte pr Dampskib; i 1888<br />
k<strong>om</strong> 1,891, hvoraf 30 över Lübeck. Fra Norge var Indfürselen næsten ingen,<br />
efteråt <strong>de</strong>n i 1888 hav<strong>de</strong> bestaaet i 79 Fa<strong>de</strong>. Den uævnte svenske Import<br />
bestod væsentlig af ringere Kvaliteter, og opgives at have været for<strong>de</strong>tmeste<br />
fra Karlshamn.<br />
De hamburgske Fabrikanter vare hele Aaret igjennem ret godt beskja-ftige<strong>de</strong>,<br />
saavel for <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>nlandske Konsum, <strong>de</strong>r si<strong>de</strong>n Toldtilslutningen er næsten<br />
u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> indskrænket til Benyttelse af tydsk .Material, s<strong>om</strong> ogsaa i ganske<br />
anseeligt Forhold ved Furarbei<strong>de</strong>lse af u<strong>de</strong>nlandsk Raavare for Exporten<br />
til oversöiske Pladse og i Aarets an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>el s<strong>om</strong> ovenanfört tillige til<br />
Spanien.<br />
Ved Aarets Udgang fandtes Forretningsstillingen for Spekulationen temmelig<br />
gunstig. Priserne vare i<strong>de</strong>thele lave, og <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong>s Udsigt til en livligere<br />
Export til Spanien; Forraa<strong>de</strong>ne lier saavels<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t Indre af Tydskland vare ikke<br />
bety<strong>de</strong>lige; <strong>de</strong>n sidste tydske Potetesbüst var vistnok stor, men Frugten sag<strong>de</strong>s<br />
at være mindre rig paa Stof for Spiritusfabrikation end sædvanlig; bety<strong>de</strong>lig<br />
Tilförsel fra Rusland vente<strong>de</strong>s ikke paa Grund af <strong>de</strong>ts noget mislige Kornhöst<br />
og <strong>de</strong>n höie Rubelkurs, og <strong>de</strong>t Samme var i <strong>de</strong>t Va>semlige Tilfæl<strong>de</strong>t med <strong>de</strong>t<br />
polske Raaprodukt.<br />
Korn, Smör, Öl. Korn<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en i Hamburg var i <strong>1889</strong> usædvanlig livlig,<br />
ialfald i Aarets sidste Halv<strong>de</strong>el, efteråt hei' var k<strong>om</strong>met Kfterretning <strong>om</strong> at<br />
Udsigterne for <strong>de</strong>n russiske Höst stille<strong>de</strong> sig inisligp, uie<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rlms Tydsklands<br />
egen Höst syntes at ville blive mindre god. Det u<strong>de</strong>nlandske Korn hidförtes<br />
da, fornemmeligen i Damp^kibe fra <strong>de</strong>t sydöstlige Pjuropa. i saa kolossale Masser,<br />
at mau her k<strong>om</strong> i störste Forlegenhed for Lagerplads; meget maatte <strong>de</strong>rfor<br />
i länge Ti<strong>de</strong>r og til Viöie Priser opbevares i Fartöier eller med overor<strong>de</strong>ntlige<br />
Omkostninger sen<strong>de</strong>s til <strong>de</strong>t Indre af Lan<strong>de</strong>t. Der udtales Frygt for, at<br />
hvis <strong>de</strong>r ikke ret snart sörges for Afhjælpelse, vil Indlan<strong>de</strong>t meer og meer<br />
optræ<strong>de</strong> direkte og bemægtige sig Forretniugen, saale<strong>de</strong>a at <strong>de</strong>n gaar tabt for<br />
Hamburgs Marked og V<strong>år</strong>en blöt transiteren<strong>de</strong> k<strong>om</strong>mer til at beröre <strong>de</strong>nne<br />
Pläds. Selv östlige Dele af Tydskland forsyne<strong>de</strong>s fra <strong>de</strong>t sorte Hav över Hamburg,<br />
i<strong>de</strong>t en stor Deel af <strong>de</strong>t indre Ruslands Höstudbytte paa Gruud af særegne<br />
K<strong>om</strong>munikationsforhol<strong>de</strong> sögte ned til <strong>de</strong>tte Lands sydlige Havne iste<strong>de</strong>tfor<br />
til Östersöen og Vestgrændsen.<br />
Rug var, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> for<strong>de</strong>tmeste har været Tilfæl<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>n toneangiven<strong>de</strong><br />
Artikel, og <strong>de</strong>t var saale<strong>de</strong>s især <strong>de</strong>nne Kornsort s<strong>om</strong> henimod Midten af
250<br />
Aaret blev i overor<strong>de</strong>ntlige Kvantiteter le<strong>de</strong>t hid fra <strong>de</strong>t eorte Hav, Donau,<br />
Tyrkiet o. s. v., trods <strong>de</strong>n höie Told; Priserne, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>n förste Deel af Aaret<br />
vare gaae<strong>de</strong> ned <strong>om</strong>trent 10 Mark, stege i <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>el vedhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong>.<br />
Por Hve<strong>de</strong> var Marke<strong>de</strong>t i<strong>de</strong>thele meget raere stille; man beskjæftige<strong>de</strong><br />
sig forsaavidt vel u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> med at dække Behovet for Möllerne, s<strong>om</strong> anvendte<br />
<strong>de</strong>n in<strong>de</strong>nlandske Vare for Konsumen i Lan<strong>de</strong>t og <strong>de</strong>n u<strong>de</strong>nlandske til<br />
<strong>de</strong>raf at producere Meel for Exporten. Fra Amerika k<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> li<strong>de</strong>t eller<br />
intet Hve<strong>de</strong>, men <strong>de</strong>t meste fra Rusland. Prisforandringerne i Aarets Löb vare<br />
ikke bety<strong>de</strong>lige. — Ogsaa i Byg, navnlig i Maltbyg, var Forretningen af ikke<br />
bety<strong>de</strong>ligt Omfång, i<strong>de</strong>t nemlig England hav<strong>de</strong> en god Höst baa<strong>de</strong> forsaavidt<br />
Kvantitet og Kvalitet angik. Forsendingen <strong>de</strong>rlien var saale<strong>de</strong>s kun til enkelte<br />
Ti<strong>de</strong>r af nogen Vigtighed. Paa <strong>de</strong>t tydske Produktionsgebeet selv vare<br />
Priserne temmelig höie, og da Byghösten sammesteds liges<strong>om</strong> i Österrig og<br />
Ungarn var temmelig ringe i kvantitativ Henseen<strong>de</strong>, gik adskillig for Bryggerier<br />
vel skikket russisk og üonauvare til Hamburg samt herover til <strong>de</strong>t Indre<br />
af Tydskland. Af russi>k Byg s<strong>om</strong> Fo<strong>de</strong>rstof indförtes Hgele<strong>de</strong>s ganske bety<strong>de</strong>ligt.<br />
Ogsaa i Mais var <strong>de</strong>r livlig Forretning navnlig i Aarets sidste Halv<strong>de</strong>el<br />
paa Grund af <strong>de</strong> billige Priser i Nordamerika og <strong>de</strong>n forholdsvis mo<strong>de</strong>rate tydske<br />
Told. Hertil k<strong>om</strong> at <strong>de</strong>r fra La Platå importere<strong>de</strong>s meget <strong>de</strong>raf i <strong>de</strong> seneste<br />
Maane<strong>de</strong>r. dog for<strong>de</strong>tmeste mindre god Vare; fra <strong>de</strong>t sorte Hav og Donau<br />
k<strong>om</strong> <strong>de</strong>rimod kun li<strong>de</strong>t Mais, i<strong>de</strong>t Prisforhol<strong>de</strong>ne <strong>de</strong>rsteds vanskeliggjor<strong>de</strong> Konkurreneen<br />
med <strong>de</strong>t amerikanske Produkt.<br />
Af Havre hidförtes kun li<strong>de</strong>t, for<strong>de</strong>tmeste fra Rusland; Priserne for finere<br />
Sorter vare dog til<strong>de</strong>els noget höiere end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
I Slutningen af <strong>1889</strong> notere<strong>de</strong>s ber pr 1,000 Kg. netto tydsk Rug M.<br />
180—190, tydsk Hve<strong>de</strong> M. 190 — 204, Saalebyg M. 225—250 og tydsk Havre<br />
M. 168—182.<br />
Med Smörforretningens Gäng i <strong>1889</strong> har man i<strong>de</strong>thele ikke været ret tilfreds.<br />
Efteråt Aaret var begyndt med temmelig fäste Priser, saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n 4:<strong>de</strong> Januar notere<strong>de</strong>s M. 123 med 8 Kg, Tara, gik Priserne snart temmeligen<br />
ned. Vistnok stege <strong>de</strong> i Löbet af Februar til 130, men sank hurtigen<br />
paany; i Slutningen af Marts var höieste Notits M. 104, og April bragte en<br />
y<strong>de</strong>rligere Nedgång til 95 <strong>om</strong>trent i Midten af Maane<strong>de</strong>n; efter en<strong>de</strong>el Vaklen<br />
notere<strong>de</strong>s eudog 88 i Begyn<strong>de</strong>isen af Juni. Da indtraadte Kjöbelyst og henimod<br />
Slutningen af <strong>de</strong>nne Maaned var Prisen 103 og hemmod Slutningen af<br />
Juli M. 112; efter nye Bevægelser ned og op k<strong>om</strong> man <strong>de</strong>n 10:<strong>de</strong> December<br />
igjen til M. 123, og ved Aarets Udgang notere<strong>de</strong>s M. 107.<br />
Meningslorskjellighe<strong>de</strong>rne med Heusyn til hvorle<strong>de</strong>s Smörnoteringerne bur<strong>de</strong><br />
foregaa, vedbleve; og Medlemmer af <strong>de</strong>n östholsteiniske Meieriforening, s<strong>om</strong><br />
vare misfornöie<strong>de</strong> nifd <strong>de</strong> i Hamburg opnaae<strong>de</strong> Priser — i<strong>de</strong>t t. Ex. Prisnoteringerne<br />
i Kjöbenhavn gjennem en Række af Aar have gjennemsnitlig staaet<br />
adskilligt höiere end i Hamburg —, bestemte sig til at gjöre Forsög med at<br />
sælge sit Produkt her ugentlig paa offentlig Auktion; <strong>de</strong> förste Salg. s<strong>om</strong> saale<strong>de</strong>s<br />
forcgik, nemlig i December, fandtes ogsaa at give gunstige Resultater.<br />
Forretningen i finländsk Smör var tilfredsstillen<strong>de</strong>, ialfald forsaavidt angik<br />
Vintervare, s<strong>om</strong> solgtes til M. 80—90; ogsaa af galizisk fiin frisk Vare afsattes<br />
meget til M. 88—95, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> midlere Kvaliteter forbleve u<strong>de</strong>n Sugning.<br />
Amerikansk Smör tillörtes ogsaa i store Kvantiteter og fandt god Afsætning<br />
til Priser varieren<strong>de</strong> fra M. 40 til 70. heri dog ikke Tol<strong>de</strong>n medregnet.<br />
Smörtol<strong>de</strong>n er s<strong>om</strong> bekjendt M. 20 pr 100 Kg.<br />
Man har gjort <strong>de</strong>n Bemærkning, at Hamburgs Smör<strong>han<strong>de</strong>l</strong> i Aaret <strong>1889</strong><br />
har vist sig at være blevet emanciperet fra <strong>de</strong>t engelske Marked; me<strong>de</strong>ns Pri-
251<br />
serne <strong>de</strong>r sto<strong>de</strong> lärt, fandt her i fiere Maane<strong>de</strong>r god Afsætning Sted til Indlan<strong>de</strong>t<br />
til go<strong>de</strong> Priser. Vistnok er <strong>de</strong>nne Förändring, ialfald foren<strong>de</strong>el, foranledigefc<br />
ved Hamburgs Tilslutning til <strong>de</strong>t tydske Toldgebeet.<br />
Af 01 hidförtes i <strong>1889</strong> ifölge <strong>de</strong>n forelflbige Statistik kun ubety<strong>de</strong>ligt<br />
fra Sverige, og fra Norge <strong>om</strong>tr. 7,352 Hi., tilnærmelsesvis samme Kvantum<br />
s<strong>om</strong> i 1888, men dog en<strong>de</strong>el mindre, og s<strong>om</strong> sædvanligt næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
bestemt for fjernere Havne. — Den Hamburg-Altonaiske Bryggerivirks<strong>om</strong>hed<br />
vedblev at udvikle sig trods <strong>de</strong>n voxen<strong>de</strong> Konkurrence med an<strong>de</strong>t især bayersk<br />
Öl, samt trods <strong>de</strong> stegne Priser paa <strong>de</strong>ns Raamaterial og andre Fornö<strong>de</strong>nhe<strong>de</strong>r<br />
og trods en<strong>de</strong>lig en meget bryds<strong>om</strong> Streik i Mai Maaned, s<strong>om</strong> förte til røidlertidig<br />
Forstyrrelse og til Lönningsforhöiel«er. Omsætniugen var, vel til<strong>de</strong>els<br />
paa Grund af Industriudstillingen, overmaa<strong>de</strong> betydalig i Forretningsaaret Oktober<br />
1888 til Oktober <strong>1889</strong>, endog över 20 '„ niere ond i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong><br />
Aar, og et enkelt Bryggeri skal have solgt över 108,000 Hektoliter.<br />
Vel saa ikke noget af <strong>de</strong>m sig istand til at give en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 16 %. saale<strong>de</strong>s<br />
s<strong>om</strong> for 1887—1888 hav<strong>de</strong> været Tilfæl<strong>de</strong>t med <strong>de</strong>t ene. men Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>rne<br />
vare dog ret anseelige for <strong>de</strong> fleste af <strong>de</strong>m. s<strong>om</strong> 14. 12'/2. 12, 10, 8<br />
og 7'/3 %, og Udsigterne for F remti<strong>de</strong>n befamltes <strong>de</strong>rbos ret go<strong>de</strong>, thi vel<br />
stege paa Grund af Höstens Udfald Byg- og Maltpriserne. men Humleprisen<br />
gik ned. Udförselen til Udlan<strong>de</strong>t syntes at være i Stigen<strong>de</strong>: allere<strong>de</strong> i 1888<br />
udgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne 450.000 D. C, hvoraf 237.000 til Sydamerika og Vestindien,<br />
samt 31,000 til Japau. i hvilket sidste Land dog nu Bryggeri-Industrien kultiveres<br />
med megen Knergi af <strong>de</strong> Indfödte selv saavels<strong>om</strong> af <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> Tydskere.<br />
Af Kaffe var Indförselen ikke mindre ond 102.100 Tons. formeentlig större<br />
end i noget foregaaen<strong>de</strong> Aar, og <strong>om</strong>tr. 3 ! /10 Million Kg. bcty<strong>de</strong>ligere end i<br />
1888; <strong>de</strong>n skal have udgjort næsten 27 '-,, af <strong>de</strong>n samtlige europæiske Kaffeimport,<br />
— forsaavidt <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>t samme Forhold s<strong>om</strong> fandt Sted i 1888.<br />
Det har lykkets <strong>de</strong>n bamburgske Han<strong>de</strong>l i en temniclig fuldstændig Grad at<br />
bemægtige sig <strong>de</strong>t tydske Marked med Fortrængsel af u<strong>de</strong>nlandske konkurreren<strong>de</strong><br />
Pladse, mc<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n tillige ifölge <strong>de</strong>n fransk-italienske Toldkrig bar forstaaet<br />
at udvi<strong>de</strong> sine Forbiu<strong>de</strong>lser med Italien. Derimod er <strong>de</strong>t gaaet tilbage<br />
med Forsyningen bcrlra af do skandinaviske Marke<strong>de</strong>r. i<strong>de</strong>t diwe hovedsagcligen<br />
forbruge Kiokaffe og saale<strong>de</strong>s mere fln<strong>de</strong> sig henviste til <strong>de</strong>t londonske<br />
Terminmarked, <strong>de</strong>r for <strong>de</strong>nne Kaffesorts Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> er i vedvaren<strong>de</strong> Fremgang,<br />
ine<strong>de</strong>ns Santoskaffeen her vedbliver at være d<strong>om</strong>ineren<strong>de</strong>.<br />
Af <strong>de</strong>nne Kaffe indförtes 35 9 /,0 Millioner Kg., af llio kun 7''/l0; i 1888<br />
k<strong>om</strong> resp. 33'/a og 15 4 /s Millioner. Af <strong>de</strong> her meget yn<strong>de</strong><strong>de</strong> Guatemala og<br />
Costarica tilförtes 24'/5 Millioner Kg., i 1888 15 J /4. Af Laguayra, Porto<br />
Cabello og Curaçao k<strong>om</strong> över 6 Millioner imod benved 4 i 1888; af D<strong>om</strong>ingo<br />
<strong>de</strong>rimod, bvoraf nogle smukko Partier bidbragtes. paa Grund af fransk Konkurrence<br />
kun <strong>om</strong>tr. 5 Millioner mod næsten 7 i 1888. Fra Portorico hidförtes<br />
ikke nieer end 1 7 /10 Millioner, li<strong>de</strong>t över <strong>de</strong>t Halve af Indförselen i<br />
1888. Ogsaa fra Bahia og Ceara k<strong>om</strong> kun ubety<strong>de</strong>ligt, liges<strong>om</strong> fra Maracaibo<br />
og Sabanilla. Af afrikanske Sorter hidbragies ogsaa kun ringe Kvantiteter og<br />
<strong>de</strong> solgtes billigt.<br />
I Aarets Begyn<strong>de</strong>lse notere<strong>de</strong>s reel avcrage Santos her 77'/., Pf. pr Pd.<br />
men <strong>de</strong>n steg allere<strong>de</strong> efter faa Dage bety<strong>de</strong>ligt paa Grund af en Depesche<br />
fra Brasilien, gik vel snart <strong>de</strong>relter igjen noget ned, men hav<strong>de</strong> dog i<strong>de</strong>thele<br />
en stigen<strong>de</strong> Retning indtil <strong>de</strong>n i Begyn<strong>de</strong>isen af Juni naae<strong>de</strong> 86. og <strong>de</strong>t uagtet<br />
ganske bety<strong>de</strong>lige Tilförsler af Kaffe bragtes saavel fra Brasilien s<strong>om</strong> fra Vestiudien<br />
og Mellemamerika, saa at Forraa<strong>de</strong>t var steget fra <strong>om</strong>tr. 13'/, til 25'/,
252<br />
Millioner Kg. Her blev netnlig spekuleret efter en stor Maalestok, og ved<br />
Opkjob af ankotumen<strong>de</strong> og udbudte Partier hindre<strong>de</strong>s Nedgång i Priserne, ine<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>r gjor<strong>de</strong>s Regning paa, at Tilforslerne i <strong>de</strong>n senere Deel af Aaret vil<strong>de</strong><br />
stærkt aftage og saale<strong>de</strong>s Knaphed opstaa. Man var imidlertid uheldig, og i<br />
Midten af Juni, me<strong>de</strong>ns endnu betydclig Indförsel fandt Sted, blef <strong>de</strong>t bekjendt,<br />
at Haussepartiet saa sig nödt til selv at optræ<strong>de</strong> s<strong>om</strong> Sælger. Der opstod<br />
saale<strong>de</strong>s Deroute; paa enkelte Dage kaste<strong>de</strong>s Prisen 5 Pf. eller mere og ved<br />
Slutningen af Maane<strong>de</strong>n notere<strong>de</strong>s i Terminmarke<strong>de</strong>t 15 à 16 Pf. mindre end<br />
i <strong>de</strong>ns Begyn<strong>de</strong>lse. Un<strong>de</strong>r disse Forhol<strong>de</strong> standse<strong>de</strong> til sine Ti<strong>de</strong>r Forretningen<br />
i effektiv Vare ganske. I Begyn<strong>de</strong>isen af Juli hav<strong>de</strong>s her et Förråad af<br />
næsten 28 Millioner Kg., og Priserne i Terminmarke<strong>de</strong>t gik ned til 66 1 /,,;<br />
snart vandt dog Marke<strong>de</strong>t igjen nogen Fasthed, i<strong>de</strong>t Indforselen blev mindre;<br />
<strong>de</strong>n bedre Stemniug fik efterhaan<strong>de</strong>n Overhaand, og i <strong>de</strong>n senere Deel af <strong>de</strong>nne<br />
Maaned blef ogsaa Forretningen i effektiv Vare paany livlig. Inlan<strong>de</strong>t forsyne<strong>de</strong><br />
sig og rask Afsætning fandt Sted til <strong>de</strong> daværen<strong>de</strong> forholdsviis billige<br />
Priser. Ten<strong>de</strong>nsen blev saale<strong>de</strong>s igjen stigeu<strong>de</strong>; i September betaltes 82 for<br />
reel ordiuær Santos, og efters<strong>om</strong> inan næræe<strong>de</strong> sig Decemberterminen, gjor<strong>de</strong><br />
sig et stærkt Dækningsbehov gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>. I November bleve saale<strong>de</strong>s Priserne<br />
i Terminmarke<strong>de</strong>t jevnligen opadgaaen<strong>de</strong>. og da Un<strong>de</strong>rretningen <strong>om</strong> <strong>de</strong>n politiske<br />
Omvæltning i Brasilien naae<strong>de</strong> hid, fik <strong>de</strong>nne Strömning y<strong>de</strong>rligere Fart, i<strong>de</strong>t<br />
Huse. s<strong>om</strong> endnu ikke hav<strong>de</strong> dækket sine Engagements for December, bleve<br />
tengstelige; <strong>de</strong>n 25:<strong>de</strong> notere<strong>de</strong>s 88'/4. Ogsaa for effektiv Vare stege Fordringerne,<br />
og Priserne paa reel ordiuær Santos sto<strong>de</strong> ved Maane<strong>de</strong>ns Udgang i 86.<br />
December Maaned hengik u<strong>de</strong>n sær<strong>de</strong>les Vanskelighe<strong>de</strong>r; Terminen notere<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>n 24:<strong>de</strong> med 85 Pf., og efteråt Forretningen i effektiv Vare Maane<strong>de</strong>n<br />
igjennem hav<strong>de</strong> været slæben<strong>de</strong>, stille<strong>de</strong> Prisen for reel ordinær Santos sig ved<br />
Aarets Slutning paa 84 Pf.<br />
Priserne paa reel ordinær Rio vare hele Aaret igjennem lidt lavere end<br />
for samme Klasse Santos; i Oktober og November var Forskjellen dog ganske<br />
ubety<strong>de</strong>lig, gjennemsnitlig kun een Pfennig pr Pd, ellers lidt mere.<br />
Den hamburgske Terminforretning har i Aaret <strong>1889</strong> tabt en<strong>de</strong>el af sit<br />
tidligere Omfång, forneinnieligen efteråt <strong>de</strong>n ovenfor <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Haussespekulation<br />
var mislykket. Efter <strong>de</strong>n i S<strong>om</strong>mer stedfundne Afvikling af samme forringe<strong>de</strong>s<br />
Omsætningerne in<strong>de</strong>n Terminmarke<strong>de</strong>t i höi Grad og en roligere Stemuing<br />
indtraadte i<strong>de</strong>thele. Nogen naturlig Foranledning til stærke Prisfluktuationer<br />
fandtes egentlig ikke, og <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s ingen vi<strong>de</strong>re Opfordring<br />
til Spekulationer enten à la liausse eller à la baisse.<br />
Ved Aarets En<strong>de</strong> var her i Förråad 12 7 /,0 Millioner Kg., <strong>de</strong>raf 8 1 /.,<br />
Millioner Santos; ved Udgangen af 1888 hav<strong>de</strong>s et Förråad af 13 6 /10 Millioner,<br />
<strong>de</strong>raf ligele<strong>de</strong>s 8 l /2 Million Santos.<br />
Hvad angaar »SaiAermarke<strong>de</strong>t, har Aaret <strong>1889</strong> vist en y<strong>de</strong>rligere Fremgang<br />
i <strong>de</strong> si<strong>de</strong>n Begyn<strong>de</strong>isen af 1888 stedfundne Bestræbelser for igjennem<br />
Oprettelsen af Termin<strong>han<strong>de</strong>l</strong> at tilven<strong>de</strong> Hamburg en bety<strong>de</strong>lig Stilling in<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>nne Han<strong>de</strong>lsbranche; at ogsaa virkeligen en anseelig Tilvsext i Omsætninger<br />
har fun<strong>de</strong>t Sted, fremgaar af en Samnienligning mellem hvad <strong>de</strong>r i Varelikvidationskassen<br />
bogförtes i Aarene 1888 og <strong>1889</strong>; i förstnævnte Aar var <strong>de</strong>t<br />
4,362,500, i sidstnævnte 9,129,500 Sække Raasukker. Ved Si<strong>de</strong>n heraf er<br />
<strong>de</strong>t ogsaa lykkets i höi Grad at fremme Forretningen i effektiv Vare, og bety<strong>de</strong>lige<br />
Afslutninger fandt Sted med Amerika, England og Holland, ogsaa med<br />
Skandinavien, ved hamburgske Firmaer, liges<strong>om</strong> store Kvantiteter bleve her<br />
bragte til Levering og Udskibning. Flere i Sukkerfaget ansee<strong>de</strong> Huse i <strong>de</strong>t<br />
Indre af Tydskland beslutte<strong>de</strong> sig ogsaa til her at oprette Filialer for Effek-
253<br />
tivforretningen. Paa Grund af <strong>de</strong> overdrevne Spekulationer i Mag<strong>de</strong>burg og<br />
<strong>de</strong>t Krach, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r fandt Sted ifölge et Haussekonsortiuius niislykke<strong>de</strong> Operationer,<br />
vendte mange go<strong>de</strong> Förbin<strong>de</strong>lser sig fra Marke<strong>de</strong>t sammestods til Hamburg,<br />
s<strong>om</strong> saale<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rved opnaae<strong>de</strong> adskillig For<strong>de</strong>el, <strong>om</strong> end ogsaa her nogle<br />
Tab resultere<strong>de</strong> <strong>de</strong>raf. S<strong>om</strong> bekjendt kar Likvidationskassen selv mistet et<br />
meget bety<strong>de</strong>ligt Belöb, næsten en Million Mark — s<strong>om</strong> Fülge af siue mag<strong>de</strong>burgske<br />
Engagements og <strong>de</strong> <strong>de</strong>rmed förbundne Forviklinger.<br />
Ogsaa for raffineret Vare var <strong>de</strong>r i Aarets Löb god Sögning; dog led<br />
Forretningen paa La Platå og <strong>de</strong>t vestlige Sydamerika meget ved <strong>de</strong>n franske<br />
Konkurrence; <strong>de</strong>nne gjor<strong>de</strong> sig forresten ogsaa gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> med Hensyn til Exporten<br />
af Raasukkere, foranlediget ved Krankrigs Sukkerlovgivning og <strong>de</strong>ts<br />
usædvanlig store Höst.<br />
Med Hensyn til Steeimöd<strong>de</strong>r vedbliver Hamburg at være <strong>de</strong>t bety<strong>de</strong>ligste<br />
og næsten eneste Marked i Europa, liges<strong>om</strong> Tilförsler næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong>,<br />
ialfald i Seilfartöier, k<strong>om</strong> fra Ecuador. Af tyve i Seilskibe afgaaen<strong>de</strong> Ladninper<br />
af <strong>de</strong>nne Vare vare <strong>de</strong> 18 besteinte til Hamburg, <strong>de</strong> övrige til Havre.<br />
Tilfòrselen fra <strong>de</strong>t nævnte Land var saa uforholdsiiuessig stor, at Priserne.<br />
s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> tidligere paa Grund af Marke<strong>de</strong>ts Overfyldning vare sunkne, gik<br />
y<strong>de</strong>rligere ned 20 à 30 %; og <strong>de</strong> Knapfabrikanter. s<strong>om</strong> ved <strong>de</strong> lave Noteringer<br />
fandt sig foranledige<strong>de</strong> til at kjöbe. forsyne<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s över sit Behov,<br />
me<strong>de</strong>ns Konsumen af Fabrikatet neppe foròge<strong>de</strong> sig. uagtet ogsaa Prisen paa<br />
samme gik ned.<br />
Pris paa Penge^ Bankforhol<strong>de</strong>. Paa Pengemarke<strong>de</strong>t stille<strong>de</strong> Forhol<strong>de</strong>ne<br />
sig forsaavidt temmelig nær hvad <strong>de</strong> hav<strong>de</strong> været i 1888, at Peugeoverflod<br />
især viste sig i <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r, hvorimod temmelig Knaplied indtraadte<br />
og Diskontoen steg henimod Hösten först langsoiut og si<strong>de</strong>n ret stærkt, un<strong>de</strong>r<br />
Paavirkningen af en Mæng<strong>de</strong> Gruudinger, Statslaan — sydamerikanske og andre<br />
— samt Konversioner, til samme Tid s<strong>om</strong> tillige Han<strong>de</strong>lens og Industriens<br />
voxen<strong>de</strong> Behov foranledige<strong>de</strong> livlige Omsætninger. Den gjennemsnitlige<br />
Diskonto i aabent Marked var 2'56 % og <strong>de</strong>n gjennemsnitlige L<strong>om</strong>bardrentefod<br />
4'14 ^o, me<strong>de</strong>ns Rigsbankens Noteringer gjcnnemsnitligen stille<strong>de</strong> sig paa<br />
resp. 3"67 og 4'17 %. — Diskontoen og L<strong>om</strong>bardrenten i aabent Marked<br />
var saale<strong>de</strong>s i Gjennemsnit resp. benved '/. °S V5 % höiere end i 1888, og<br />
<strong>de</strong>r viste sig saale<strong>de</strong>s <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r en Ten<strong>de</strong>ns til Stigning i Pengenes Laaneværdi<br />
efter <strong>de</strong>n fleeraarige nedadgaaen<strong>de</strong> Bevægelse.<br />
De her stedfundne Grundinger besto<strong>de</strong> for<strong>de</strong>tmeste i Omdannelse af ældre<br />
bestaaen<strong>de</strong> Privatforetageu<strong>de</strong>r til Aktieselskaber i Förbin<strong>de</strong>lse med Planer til<br />
igjennem Forögelse af <strong>de</strong>res Kapitaler at bevirke en udvi<strong>de</strong>t Virks<strong>om</strong>hed. Derhos<br />
kan blandt <strong>de</strong> meest fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> M<strong>om</strong>enter ntcvnes Opsigelsen fra <strong>de</strong>n<br />
preussiske Stats Si<strong>de</strong> af sær<strong>de</strong>les store Belöb prioritere<strong>de</strong> Jernbaneobligationer<br />
og disses Ombytning med 3'/ä % Konsols. Ogsaa krseve<strong>de</strong>s store Summer<br />
fur Begrun<strong>de</strong>lse af nye Re<strong>de</strong>rier. Tillige udgik ret megen tydsk Kapital til<br />
andre Lan<strong>de</strong> for Entrepriser, hvis Nytte eller For<strong>de</strong>elagtighed i adskillige Tilfæl<strong>de</strong><br />
kun<strong>de</strong> være un<strong>de</strong>rkastet Tvivl og hvorved iallefald Driftamidlerne i Tydskland<br />
selv udsattes for at blive fordyre<strong>de</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r Indfly<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>n i<strong>de</strong>thele gunstige Forretningsstilling var næsten<br />
alle Bankernes Virks<strong>om</strong>hed i forskjellige Retninger tilfredsstillen<strong>de</strong> og gav for<strong>de</strong>elagtige<br />
Resultater for Aktionærerne; Aktiernes Kurs gik <strong>de</strong>rimod un<strong>de</strong>r<br />
Paavirkning af Pengeknaphe<strong>de</strong>n ikke fremad for alle.<br />
Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n i Nord<strong>de</strong>utsche Bank blev 12 X; i 1888 hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>n været<br />
10, i 1887 8V2 %• Denne Bank3 Omsætninger saavel i Debet s<strong>om</strong> i Credit<br />
vare <strong>om</strong>trent 778 Millioner Mark större end i <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong> Aar, nem-
254<br />
lig i<strong>de</strong>thele <strong>om</strong>tr. 13,389 Mill.; og <strong>de</strong>n opnaae<strong>de</strong> en Nettogevinst af <strong>om</strong>tr.<br />
5,764,000 M. (i 1888 4,770,000). Direktionen erklære<strong>de</strong> i sin Aarsberetning,<br />
at alle Bankens Forretningsgrene hav<strong>de</strong> givet större Udbytte end för. Saale<strong>de</strong>s<br />
hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>ns Emissionsvirks<strong>om</strong>hed været sær<strong>de</strong>les <strong>om</strong>fangsrig og lönnen<strong>de</strong>. Blandt<br />
<strong>de</strong> större Foretagen<strong>de</strong>r, hvori <strong>de</strong>n tilligemed flere andre tydske Banker hav<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>eltaget, <strong>om</strong>handles Oprettelsen af <strong>de</strong>n tydsk-asiatiske Bank i Berlin med Filial<br />
i Shanghai, hvilken i Januar in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar har aabnet sin Virks<strong>om</strong>hed i<br />
China. Den af nordtydske Bank og Direktionen for Diskontoselskabet i Berlin<br />
for et Par Aar si<strong>de</strong>n oprette<strong>de</strong> brasilianske Bank for Tydskland, med filial i Rio<br />
Janeiro, har opnaaet gunstige Resultater. Ogsaa tog Nord<strong>de</strong>utsche Bank i <strong>1889</strong><br />
væsentlig Deel i Oprettelsen af Hammonia Stearinfabrik hersteds med en<br />
N<strong>om</strong>inalkapital af 2 Mil!. Mk. Ved <strong>de</strong>n stadigt vedvaren<strong>de</strong> Udvi<strong>de</strong>lse af Forretningerne<br />
i Förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>n overor<strong>de</strong>ntlige Udvikling af <strong>de</strong>n hamburgske<br />
Han<strong>de</strong>l, saavels<strong>om</strong> ifölge <strong>de</strong> i <strong>de</strong> seneste Aar knytte<strong>de</strong> for<strong>de</strong>elagtige oversöiske<br />
Förbin<strong>de</strong>lser har man fun<strong>de</strong>t sig foranlediget til at beslutte Bankens Grundkapital<br />
foröget fra 45 til 60 Mill. Mk, og ved Agioen paa <strong>de</strong> nye Aktier tilföres<br />
Reservefon<strong>de</strong>t ikke mindre end 7 1 /, Mill., saa at <strong>de</strong>t stiger fra 4'/2 til<br />
12 Mill. Allere<strong>de</strong> ved Udgangen af 1888 notere<strong>de</strong>s nordtydske Banks Aktier<br />
til <strong>de</strong>n höit opdrevne Kurs af 176; <strong>de</strong>nne opretholdtes ogsaa <strong>om</strong>trentlig ved<br />
Udgangen af <strong>1889</strong>. nemlig 175'/, til 175'/4.<br />
C<strong>om</strong>merz- og Diskontobauk gav 7 1 /, ,%, altsaa noget nær samme Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
s<strong>om</strong> for 1888, da <strong>de</strong>n var 7'/3 %, efter for 1887 at liave været 6 % ; <strong>de</strong>ns<br />
Nettogevinst i <strong>1889</strong> var lidt över 2'/4 Mill. Mk. Direktionen bemærke<strong>de</strong> i<br />
sin Aarsberetning, at <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r sine Operationer hav<strong>de</strong> fun<strong>de</strong>t sig specielt opfordret<br />
til Forsigtighed ved <strong>de</strong> fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Sympt<strong>om</strong>er paa nogen Overdrivelse<br />
paa flere Gebeter af <strong>de</strong>n spekulative Bevægelse. Et af <strong>de</strong>ns Foretagen<strong>de</strong>r bestod<br />
i at <strong>de</strong>n övertog en Mill. Mk 4 % l:ste Prioritetsobligationer udstedte af <strong>de</strong>t<br />
afrikanske Dampskibsaktieselskab Woermannlinien, ligele<strong>de</strong>s en Mill. af <strong>de</strong>t<br />
»nordtyske Raffineras» 4 1 /] % Prioritetsobligationer; liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>n tilligemed <strong>de</strong><br />
le<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Firmaer i Mag<strong>de</strong>burg <strong>de</strong>r grun<strong>de</strong><strong>de</strong> eD Sukkerlikvidationskasse, hvoruf<br />
<strong>de</strong>n lover sig go<strong>de</strong> Resultater. Af <strong>de</strong> forskjellige Foretagen<strong>de</strong>r, hvori Banken<br />
allere<strong>de</strong> tidligere var engageret, nævntes s<strong>om</strong> frem<strong>de</strong>les prospereren<strong>de</strong> London<br />
and Hanseatic Bank; og Söforsikringsselskabet in<strong>de</strong>n »<strong>de</strong>utscher Rhe<strong>de</strong>reivereinn;<br />
selv <strong>de</strong>n tidligere saa uhcldige »nordischer Bergungsverein» opnaae<strong>de</strong> temmelig<br />
go<strong>de</strong> Resultater, dog u<strong>de</strong>n at afgive nogen Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>. C<strong>om</strong>merz- og Diskontobanks<br />
Aktier notere<strong>de</strong>s ved Udgangen af 1888 132 3 /4, ved Udgangen af<br />
<strong>1889</strong> 135.<br />
Anglo-Deutsche Banks Direktion erklære<strong>de</strong> sig ligele<strong>de</strong>s i sin Aarsberetning<br />
meget tilfreds med <strong>de</strong>n stedfundne Udvikling af Forhol<strong>de</strong>ne. Nettogevinsten<br />
hav<strong>de</strong> været <strong>om</strong>tr. 898,000 Mk; og <strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s ud<strong>de</strong>les en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
af 8 %, hvilket liges<strong>om</strong> Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n for 1888, 7 1 /, %-, afgav betegnen<strong>de</strong><br />
Vidnesbyrd <strong>om</strong> <strong>de</strong>n Prosperitet, hvortil <strong>de</strong>tte Institut er naaet frem efter <strong>de</strong>ts<br />
tidligere flereaarige Svækkelsestilstand. Det vedblev liges<strong>om</strong> tidligere at <strong>de</strong>eltage<br />
ikke alene i Laan til Stater og Selskaber, blandt disse sidste <strong>de</strong>t zoologiske<br />
Selskab hersteds, af hvis Obligationer <strong>de</strong>t övertog en halv Mill. Mk, men ogsaa<br />
i Finantsoperationer vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> forskjellige industrielie Foretagen<strong>de</strong>r i eller<br />
nær Hamburg, saas<strong>om</strong> t. Ex. i en Kapitalforhöielse for <strong>de</strong>t nys oprette<strong>de</strong> store<br />
Jutespin<strong>de</strong>ri og Væveri. Bankens tidligere Eogagements i berlinske Terrainbesid<strong>de</strong>lser<br />
ere paa <strong>de</strong>t nærmeste aflöste, efteråt <strong>de</strong>raf var fremgaaet ikke<br />
mindre end tre forskjellige Aktieselskaber, hvoriblandt Byggeselskaberne Moabit<br />
og Humboldthain. Anglo-Deutsche Banks Aktier notere<strong>de</strong>s i Slutningen af<br />
1888 M. 119—120; ved Udgangen af <strong>1889</strong> 1177,-1177,.
255<br />
Vereinsbanks Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> gik for 1888, efteråt have været 7'/. % gjeonem<br />
eD Række af Aar, op til 9 1 /, % og blev for <strong>1889</strong> 11 1 /, %.' Den stedfin<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Bevægelse i Reuten afgav <strong>de</strong>t væsentligste Grundlag for <strong>de</strong>ns Intasgtcr,<br />
i<strong>de</strong>t nemlig <strong>de</strong>raf resultere<strong>de</strong> en Gevinst af över l'/10 Mill., ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n ogsaa<br />
ijente ved en foröget Omsætning af Effekter saavels<strong>om</strong> ved sine Emissioner;<br />
<strong>de</strong>ns Gevinst- og Tabkonto opviste en Reengevinst af <strong>om</strong>trent 1'/, Mill. Mk.<br />
Blandt <strong>de</strong> Förbin<strong>de</strong>lser, s<strong>om</strong> have bragt elier kan koinuie til at bevirke Tab,<br />
nævner Direktionen i sin Aarsberetning Furhnl<strong>de</strong>t til Stavanger Kreditbank, i<br />
hvis Betaliugsindstilling <strong>de</strong>n endnu er engageret for henved 83,000 Mk efteråt<br />
have modtagot en Indbetaling af 25 %. Vereinsbanks Aktier notere<strong>de</strong>s i Slutuingen<br />
af <strong>1889</strong> 138 1 /,, i Slutningen af 1888 129'/,.<br />
Wechslerbanks Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> for 1888 hav<strong>de</strong> været usædvanligt höi,<br />
neuilig 8 %. gik for <strong>1889</strong> y<strong>de</strong>rligere noget op, nemiig til 8'/4 %. Den anbragte<br />
ringere llidler end forlien i Forskud paa Effekter; <strong>de</strong>rimod ativendte <strong>de</strong>n<br />
bety<strong>de</strong>lige Belöb i onifangsrige Reportforretninger: og ine<strong>de</strong>ns saale<strong>de</strong>s Indtægten<br />
paa Rentekontoen noget forniindske<strong>de</strong>s, blev Provenuet af Fondskontoen forhedret-,<br />
ogiaa Pengenes större Laancværdi i Aarets sid-te Kvartal k<strong>om</strong> samme<br />
tiigo<strong>de</strong>. Denne Banks Aktier notere<strong>de</strong>s ved Aarets Udgang M. 123, ved Slutningen<br />
af 1888 M. 118.<br />
Maklerbank, hvis Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> si<strong>de</strong>n Aaret 1886 lnv<strong>de</strong> været opadgaaen<strong>de</strong><br />
iadtil 10 1 /» % for 1888, saa sig ifolge <strong>de</strong>t y<strong>de</strong>rligere Opsving i Börsforretningcrne<br />
istand til for <strong>1889</strong> at give H l /t °o, i<strong>de</strong>t Indtægten saavel paa<br />
Courtagekontoen s<strong>om</strong> paa Koutoen for Reporteringer og Renter steg ikke ubety<strong>de</strong>ügt.<br />
Maklerbauks Aktier notere<strong>de</strong>s ved Aarets Udgang 126'/4, ved Udgangen<br />
af 1888 122'/,.<br />
Waaren-Creditanstalt gav en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 11 1 /4 %, iste<strong>de</strong>tfor 10 for<br />
1888 og 8 3 /, for 1887. Blandt <strong>de</strong> for <strong>de</strong>nne An.-talt særlig gunstige M<strong>om</strong>euter<br />
var at regne <strong>de</strong>n usædvanüg stærke KorninJforsel, ved bvilken <strong>de</strong>ns<br />
Medvirkning i væsentlig Grad paakaldtes: ligesoui ogsaa <strong>de</strong>ns Pakhuusdrift for-<br />
»ge<strong>de</strong>s ifolge <strong>de</strong>raf. Aktiernes Kurs var i Slutningen af <strong>1889</strong> 120 1 /.,, ved<br />
Udgangeu af 1888 116.<br />
Ogsaa Volksbank, et Selskab s<strong>om</strong> er bygget paa Medlemmernes gjensidige<br />
Forpligtelser med solidarisk Ansvarlighed, udvi<strong>de</strong><strong>de</strong> y<strong>de</strong>rligere sin tidligere Virks<strong>om</strong>hed;<br />
<strong>de</strong>ns Omsætning, s<strong>om</strong> i 1888 steg til 19-i'/2 Mill., voxe<strong>de</strong> i <strong>1889</strong><br />
til 249, hvilket betegne<strong>de</strong> en ret livlig Forretning, saameget mere s<strong>om</strong> saavel i<br />
Indtægt s<strong>om</strong> Udgift <strong>de</strong> enkelte Belöb for<strong>de</strong>tmeste kun ere smaa. Den i Aarets<br />
sidste Kvartal stedfundne Stigning af Rentefo<strong>de</strong>n var for <strong>de</strong>nne Bank mindre<br />
velk<strong>om</strong>men og nödte <strong>de</strong>n til paa visse Gebeter ligele<strong>de</strong>s at fordre meer end<br />
forhen. Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n blev 9 %, saale<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n samme s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t for Volksbank<br />
sær<strong>de</strong>les gunstige Aar 1888. S<strong>om</strong> en for <strong>de</strong>nne Bank væsentlig Begivcnhed i<br />
Löbet af <strong>1889</strong> kan mærkes, at <strong>de</strong>n fiytte<strong>de</strong> ind i sit nye prægtige og med ildfaste<br />
Hvælvinger forsyne<strong>de</strong> Lokale.<br />
Hamburgs Hypothekbank gav en Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> af 8 %, hvilket var 1 %<br />
meer end i <strong>de</strong> 2 nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar. I Slutningen af <strong>1889</strong> besad <strong>de</strong>nne<br />
Bank Hypotheker til et Belöb af otntr. 143 Mill. Mk, i<strong>de</strong>t en Forögelse af<br />
27 1 /, Mill. hav<strong>de</strong> fun<strong>de</strong>t Sted i Aarets Löb. For <strong>de</strong> Summer, <strong>de</strong>r udlaantes<br />
i <strong>de</strong> 3 förste Kvartaler, betinge<strong>de</strong>s i Almin<strong>de</strong>lighed en Rente af 4 til 4 1 /, %•,<br />
hvorimod <strong>de</strong>r henimod Slutningen af Aaret var en Stigning indtil 4 1 /,- Denne<br />
Banks Aktier notere<strong>de</strong>s i Slutningen af <strong>1889</strong> 130, ved Udgangen af 1888 124.<br />
Rigsbanken, s<strong>om</strong> vistnok har sit Hovedsæ<strong>de</strong> i Berlin, men til hvis Filial<br />
hersteds <strong>de</strong>n gamle Hamburger Bank i sin Tid <strong>om</strong>danne<strong>de</strong>s, gav for <strong>1889</strong> en
256<br />
Dividcn<strong>de</strong> af 7 %, imod 5 ä /5 for 1888 og 6 2 /10 for 1887. Spörgsmaalet, <strong>om</strong><br />
Riget skul<strong>de</strong> benytte <strong>de</strong>n for samme i Bankloven af 14:<strong>de</strong> Mans 1875 forbeholdte<br />
Ket til <strong>de</strong>n l:ste Januar 1891 enten at ophæve <strong>de</strong>nne Bank eller indlöse<br />
alle Rigsbankan<strong>de</strong>le for <strong>de</strong>res Navneværdi, blev s<strong>om</strong> bekjendt ikke benyttet,<br />
i<strong>de</strong>t man har fun<strong>de</strong>t, at <strong>de</strong>t hidtil bestaaen<strong>de</strong> System har virket heldigt. <strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t end maaskee ikke beelt igjennem er k<strong>om</strong>met <strong>de</strong> agrariske Interesser ligesaameget<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong> k<strong>om</strong>mercielle tilgo<strong>de</strong>. Denne Stemning fik ogsaa Udtryk i en<br />
ai' vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> K<strong>om</strong>mitté in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n tydske Han<strong>de</strong>lstag <strong>de</strong>n 19:<strong>de</strong> November<br />
eensteniinig fattet Resolution, hvori nemlig erklære<strong>de</strong>s, at Rigsbanken i sin Indretning<br />
og i sin Ledning fuldstændigen hav<strong>de</strong> tilfredsstillet <strong>de</strong>t tydske Forretningslivs<br />
Behov. Bankloven af 1875 blev saale<strong>de</strong>s ved <strong>de</strong>n nye Rigslov af<br />
18:<strong>de</strong> December <strong>1889</strong>, hvilken træ<strong>de</strong>r ikraft l:ste Januar 1891, kun forsaavidt<br />
modificeret, at <strong>de</strong>r bestemtes en ny For<strong>de</strong>ling af Bankens Nettogevinst<br />
mellem An<strong>de</strong>elhaverne, Bankens Reservefond og Rigskasseu, navnligen til Bedste<br />
for <strong>de</strong>n Sidste. Ogsaa i Aaret <strong>1889</strong> har Rigsbanken hävt Leilighed til at godtgjöre<br />
<strong>de</strong>n overor<strong>de</strong>ntligo Betydning af sin Virksotnhed, navnligen s<strong>om</strong> Regulator<br />
af Pengeiuarke<strong>de</strong>t, <strong>de</strong>r fremböd adskillige Vanskelighe<strong>de</strong>r i Anledning af <strong>de</strong>t<br />
stærkt frennraadte Behov af Guld. Heraf udgik bety<strong>de</strong>lige Belöb till Frankrig<br />
og andre fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, liges<strong>om</strong> ogsaa meget blev trukket ind i flere af Indlan<strong>de</strong>ts<br />
Omsætningskanaler til<strong>de</strong>els s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>n stedfundne Stigning af<br />
Priserne paa mange Artikler.<br />
Rigsbankens Aktier, s<strong>om</strong> ved Udgangen af 1888 sto<strong>de</strong> i en Kurs af 135,<br />
notere<strong>de</strong>s i Slutningen af <strong>1889</strong> 135 1 /,.<br />
Offentlige Foratisfaltninger m. m. S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t for Hamburg og for <strong>de</strong>t hele<br />
Rige betydningsful<strong>de</strong>ste i <strong>1889</strong> emanere<strong>de</strong> Lovarbei<strong>de</strong> kan man vel betegne<br />
Rigsloven af <strong>de</strong>n 22 Juni <strong>om</strong> Invaliditets- og Al<strong>de</strong>rsforsikring, af hvis Indhold<br />
jeg indsendte et kort Uddrag <strong>de</strong>n 5 Juli, og s<strong>om</strong> gaar ud paa til en vis Grad<br />
at sikre <strong>de</strong> for Lön Arbei<strong>de</strong>n<strong>de</strong> — <strong>om</strong>tr. 11 Mill. Mennesker — imod Nöd.<br />
naar <strong>de</strong> blive gamle eller iuvali<strong>de</strong>. Kun efter store Tvivl og megeu Dissens<br />
naae<strong>de</strong> man frem til <strong>de</strong>n <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r vedtagne Lösning af <strong>de</strong>n store Opgave; efter<br />
<strong>de</strong>n <strong>om</strong>hyggeligste Behandling fra Regjeringens Si<strong>de</strong> saavels<strong>om</strong> in<strong>de</strong>n en Rigsdagsk<strong>om</strong>mitté<br />
bestaaen<strong>de</strong> af 28 Medlemmer, og tillige i Rigsdagens Plenum,<br />
blev Loven slutteligen af <strong>de</strong>nne kun vedtagen med 20 Stemmers Majoritet,<br />
bestaaen<strong>de</strong> fornemmelig af Pluralitoten in<strong>de</strong>n <strong>de</strong> to konservative Partier og <strong>de</strong>t<br />
nationalliberale Parti, samt af en Minoritet in<strong>de</strong>n Centrum. Lovens væsentlige<br />
Bestemmelser ville först træ<strong>de</strong> ikraft til saadan Tid, s<strong>om</strong> af Keiseren med<br />
Forbundsraa<strong>de</strong>t bestemmes; dog gjor<strong>de</strong>s Undtagelse for <strong>de</strong> Förskrifters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> angaar Oprettelsen af <strong>de</strong> til Forsikringens Gjennemförelse udfor<strong>de</strong>rlige<br />
Indretninger; disse traadte strax ikraft, og man er fölgeligen nu allere<strong>de</strong><br />
si<strong>de</strong>n længere Tid beskjæftiget med Förbere<strong>de</strong>lser. Saale<strong>de</strong>s har <strong>de</strong>t været un<strong>de</strong>r<br />
Ventilation, hvorvidt <strong>de</strong> forskjellige Forsikringsanstalter, s<strong>om</strong> skulle oprettes.<br />
bör helst <strong>om</strong>fatte större eller mindre Distrikter; og efteråt Rigskantsleren til<br />
Befordring af Simplifikation af Fællesorganisationen samt i Interesse af en billigst<br />
mulig Förvaltning og med Hensyn til at Bidragene <strong>de</strong>sto tilforla<strong>de</strong>ligere kunne<br />
beregnes, jo större Antallet er af Bidragen<strong>de</strong>, hav<strong>de</strong> anbefalet <strong>de</strong>t förste Alternativ,<br />
have <strong>de</strong> tre Hansestæ<strong>de</strong>r forenet sig <strong>om</strong> en fælles saadan. Ligele<strong>de</strong>s er<br />
man bleven enig <strong>om</strong> at <strong>de</strong>n skal have sit Sæ<strong>de</strong> i Lübeck; og s<strong>om</strong> Grund herfor<br />
er blevet anfört, at <strong>de</strong> fornödne Lokaler <strong>de</strong>r kunne skaffes u<strong>de</strong>n Vanskelighed,<br />
liges<strong>om</strong> overhove<strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne Stad er et saameget billigere Levested end<br />
Hamburg, s<strong>om</strong> eliers ved sin centrale Beliggenhed og sit mangedobbelte Folketal<br />
m. v. kun<strong>de</strong> synes at egne sig bedre for Placeringen af <strong>de</strong>nne Indretning. At<br />
Hamburg gik ind <strong>de</strong>rpaa, ske<strong>de</strong> ogsaa til<strong>de</strong>els i hensynsfuld Betragtning af, at
257<br />
Oberlan<strong>de</strong>sgerieht var bleven installeret <strong>de</strong>r og ikke i Söstersta<strong>de</strong>n, hvor dog<br />
<strong>de</strong>n tidligere Oberappellationsret hav<strong>de</strong> resi<strong>de</strong>ret.<br />
Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> almin<strong>de</strong>lig Betingelse for at kunne erhol<strong>de</strong> Invalid- eller<br />
Al<strong>de</strong>rerente ifölge Loven ialmin<strong>de</strong>lighed udkræves en foregaaen<strong>de</strong> Ventetid, s<strong>om</strong><br />
for <strong>de</strong>n förstnævntes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> er 30 og for <strong>de</strong>n sidstes 5 Bidragsaar, er<br />
<strong>de</strong>r dog i Lovens Overgangsbestemmelser tilstaaet Undtagelse til For<strong>de</strong>el for <strong>de</strong><br />
Forsikre<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> förste 5 Kalen<strong>de</strong>raar efter Lovens Ikrafttræ<strong>de</strong>n blive<br />
erhvervsudygtige, men for hvem dog i eet heelt Bidragsaar <strong>de</strong> lovlige Bidrag<br />
paa Grund af Forsikringspligten bave været udre<strong>de</strong><strong>de</strong>; thi for <strong>de</strong>m formindsker<br />
sig Venteti<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t Antal Uger, hvori <strong>de</strong> bevisligen i en vis Tid för Lovens<br />
Ikrafttræ<strong>de</strong>n befandt sig i et Arbeidä- eller Tjenesteforhold, s<strong>om</strong> ifölge Loven<br />
vil<strong>de</strong> begrun<strong>de</strong> Forsikringspligt, og ligele<strong>de</strong>s tilstaaes Undtagelse til For<strong>de</strong>el for<br />
saadanne Forsikre<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> naar Loven træ<strong>de</strong>r ikraft have ful<strong>de</strong>ndt <strong>de</strong>t 40 Leveaar<br />
og i <strong>de</strong> umid<strong>de</strong>lbart för Lovens Ikrafttræ<strong>de</strong>n henrundne 3 Kalen<strong>de</strong>raar have<br />
i<strong>de</strong>tmindste gjennem et Tidsrum af 141 Uger staaet i et Arbeids- eller Tjenesteforhold,<br />
s<strong>om</strong> efter Loven begrun<strong>de</strong>r Forsikringspligt. Det er saale<strong>de</strong>s allere<strong>de</strong><br />
nu for mange af Interesse at tilveiebringe Beviser for <strong>de</strong> her anty<strong>de</strong><strong>de</strong> Forhold;<br />
og indtrængen<strong>de</strong> Opfordringer ere <strong>de</strong>rfor af Autoriteterne i <strong>de</strong>n seneste<br />
Tid rette<strong>de</strong> til disse Personer at sörge herfor.<br />
Den 1 Mai <strong>1889</strong> udk<strong>om</strong> en Rigslov <strong>om</strong> »Erwerbs- und Wirthschaftsgenossenschaften!>,<br />
hvilken traadte ikraft <strong>de</strong>n 1 Oktober og betegne<strong>de</strong> et vigtigt Led<br />
i Udviklingen af <strong>de</strong>n tydske Ket med Hensyn til Foreninger for Fremme af<br />
Erbverv og Industri, saadanne s<strong>om</strong> Forskuds- og Kreditforeninger, Produktionsforeoinger,<br />
Konsumforeninger, Foreninger for Anskaffelse af Gjenstan<strong>de</strong> for<br />
Landbrug eller Haandværksdrift og til <strong>de</strong>res Benyttelse for fælles Regning,<br />
Foreninger for Tilveiebringelse af Boliger o. s. v. Vistnok existere<strong>de</strong> allere<strong>de</strong><br />
i Aaret 1867, væsentlig ifölge Bestræbelser af Schultze-Delitzch, en Lovgivning,<br />
hvorved <strong>de</strong>r tilsto<strong>de</strong>s <strong>de</strong>m Rettighe<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> juridiske Personer, saa at <strong>de</strong> kun<strong>de</strong><br />
sagsöge og sagsöges m. v.; men <strong>de</strong>r blev for Tilfæl<strong>de</strong> af Konkurs forbeholdt Kreditor<br />
Ret til at gjöre sit Krav gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> mod <strong>de</strong> enkelte Medlemmer, i<strong>de</strong>t man<br />
overeenstemmen<strong>de</strong> med <strong>de</strong>n preussiske Rets Traditioner fastholdt <strong>de</strong>n Tanke, at<br />
Saadant var nödvendigt for at sikre Foreningerne et fast Grundlag for <strong>de</strong>res<br />
Kredit. Begivenhe<strong>de</strong>rne i Syttiaarene viste imidlertid, for bvilke Farer formuen<strong>de</strong><br />
Medlemmer af disse Foreninger kun<strong>de</strong> blive udsatte ved <strong>de</strong>n uindskrænke<strong>de</strong><br />
direkte Ansvarlighed; og efterhaan<strong>de</strong>n modne<strong>de</strong> sig Anskuelserne<br />
<strong>de</strong>rben, at <strong>de</strong>r <strong>om</strong>si<strong>de</strong>r henimod Slutningen af Aaret 1888 kun<strong>de</strong> forelasgges<br />
Rigsdagen et Udkast, <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> ovenanfort nu er blevet Lov, og hvorved <strong>de</strong>r<br />
aabne<strong>de</strong>s Adgang for Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> til selv at bestemme, hvorvidt <strong>de</strong> ville<br />
un<strong>de</strong>rkaste sig Solidarheftelse eller ikke. I<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n nemlig nævner forskjellige<br />
Klasser af Foreninger (Genossenschaften), hvis Forhol<strong>de</strong> <strong>de</strong>n vil ordne, tilla<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>n Oprettelsen af tre Arter af saadanne, <strong>de</strong>n ene med uindskrænket Ansvarlighed,<br />
me<strong>de</strong>ns Medlemmerne af <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n ikke med <strong>de</strong>res hele Formue hefte<br />
ligeoverfor Föreningens Kreditorer for <strong>de</strong> af <strong>de</strong>nne indgaae<strong>de</strong> Forpligtelser, men<br />
sknlle til <strong>de</strong>n selv y<strong>de</strong> <strong>de</strong> til <strong>de</strong>res Tilfredsstillelse fornödne Efterskud; hvorimod<br />
in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n tredie Art Foreninger Medlemmernes Ansvar for Föreningens<br />
Gjaeld forud er indskrænket til en bestemt Sum. Desu<strong>de</strong>n tilla<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t enhver<br />
af disse tre Arter at forvandle sig til en af <strong>de</strong> andre Arter, hvis <strong>de</strong>n fin<strong>de</strong>r<br />
Saadant stemmen<strong>de</strong> med sine Interesser.<br />
I Hamburg var <strong>de</strong>n offentlige Interesse vedbliven<strong>de</strong> i sær<strong>de</strong>les bety<strong>de</strong>lig<br />
Grad henvendt paa <strong>de</strong> i Förbin<strong>de</strong>lse med Toldtilalutningen staaen<strong>de</strong> Anliggen<strong>de</strong>r,<br />
me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rhos <strong>de</strong>n gjennem flere Maane<strong>de</strong>r stedfundne vellykke<strong>de</strong> Industri- og<br />
Raaprodukt-Udstilling gav talrige Besögere Anledning til at iagttage, hvor store<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 17
258<br />
og berettige<strong>de</strong> Forhaabninger <strong>de</strong>r knytte sig til <strong>de</strong>nne Begivenhed ikke alene<br />
s<strong>om</strong> befordren<strong>de</strong> Hamburgs Han<strong>de</strong>l, men ogsaa i höi Grad bidragen<strong>de</strong> til <strong>de</strong>ts<br />
Fremvæxt s<strong>om</strong> stort Industricentrum.<br />
Allere<strong>de</strong> i 1888 hav<strong>de</strong> Erfaringen vist Utilstrækkelighe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> foretagne,<br />
<strong>om</strong> end i sig selv overor<strong>de</strong>ntlige Forbedringer i Havnevæsenet, og i<br />
<strong>1889</strong> vedblev en heel Dcel Ulcmper i <strong>de</strong>n Anledning. I næsten alle Retninger<br />
fremtraadte et paatrængen<strong>de</strong> Behov for nye Arbci<strong>de</strong>r saavels<strong>om</strong> K<strong>om</strong>pletteringer<br />
af <strong>de</strong>t Udförte; meget blev ogsaa i <strong>de</strong>nne Retning istandbragt eller forberedt,<br />
f. Ex. for at sætte Frihavnlagerhuusselskabet istand til at udvi<strong>de</strong> sine<br />
storarte<strong>de</strong> Lokaliteter. Allere<strong>de</strong> i Midten af Aaret bleve <strong>de</strong> for Adgang til<br />
direkte Omladning fra Skibene paa Jernbanen og <strong>om</strong>vendt foretagne Arbei<strong>de</strong>r<br />
paa Syd- og Sydöstsi<strong>de</strong>n af Seilskibshavnen færdige; liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>t i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong><br />
fornödne Regulativ emanere<strong>de</strong>, og stor Energi udvikle<strong>de</strong>s for saavidt<br />
muligt at afhjælpe Manglen paa Pläds ved Kaierne og paa dække<strong>de</strong> Vareskure.<br />
Imidlertid vil <strong>de</strong>r endnu udfordres meget Arbei<strong>de</strong>, fòrend man i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong><br />
kan naa frem til et tilfredsstillen<strong>de</strong> Forhold; og mange have un<strong>de</strong>r Indtrykket<br />
af <strong>de</strong>t utilfredsstillen<strong>de</strong> Faktum, at Fartöier oftere nò<strong>de</strong>s til at losse<br />
u<strong>de</strong> paa Strömmen, meent, at allere<strong>de</strong> nu noget maatte kunne gjrtres for at<br />
skaffe Kaiplads ved at forkorte Losse- og La<strong>de</strong>terminerne. Ogsaa har <strong>de</strong>n<br />
un<strong>de</strong>r Kaiforvaltningens Opsyn stedfin<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Bedrift været beskyldt for ikke at<br />
være organiseret paa <strong>de</strong>n hensigtsmæssigste og expediteste Maa<strong>de</strong>; i hvilken<br />
Henseen<strong>de</strong> man har henvist til <strong>de</strong>n Raskhed, <strong>de</strong>r vises paa <strong>de</strong>n Deel af <strong>de</strong><br />
nye Anlæg, <strong>de</strong>r besid<strong>de</strong>s af <strong>de</strong>t Hamburg-amerikanske Dampskibsaktieselskab. —<br />
I <strong>1889</strong> har <strong>de</strong>n hamburgske Statsstyrelse bestemt sig til at anven<strong>de</strong> ikke<br />
mindre end 9 Mill. Mk til y<strong>de</strong>rligere Bygning af Skure ved Baakenkaien og<br />
Seilskibshavnen foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> allere<strong>de</strong> <strong>de</strong>r forhaan<strong>de</strong>nværen<strong>de</strong>, saavels<strong>om</strong> til at<br />
anbringe saadanne paa Kirchenpauerkaien paa <strong>de</strong>n höire Elbbred tæt ne<strong>de</strong>nfor<br />
Elbbroerne, saavels<strong>om</strong> til andre <strong>de</strong>roied sammenhængen<strong>de</strong> Foretagen<strong>de</strong>r, Anbringelse<br />
af Jernbaneskinnegange og af Dampkraner efter et nyt System med<br />
Forsyning af Damp fra en Centralstation ni. v.; og alt <strong>de</strong>tte haabes at blive<br />
fserdigt iaar; ligele<strong>de</strong>s er en Flodskibshavn un<strong>de</strong>r Arbei<strong>de</strong>. Desforu<strong>de</strong>n er <strong>de</strong>r<br />
nu af Senatet foreslaaet Bevilgelse af <strong>om</strong>tr. 5 8 /10 Mill. Mk til Anbringelse af<br />
en stor ny til<strong>de</strong>els med Kaier forsynet Havn, med 2 Af<strong>de</strong>linger, en for sögaaen<strong>de</strong><br />
Skibe, 170,000 D-m., og en for Flodfartöier, 180,000 D-m. imellem<br />
Seilskibshavnen og Petroleumhavnen. Frihavnsgebetet selv er blevet foröget med<br />
et ikke ubetydcligt Areal, s<strong>om</strong> skal anven<strong>de</strong>s til Bebyggelse med Pakhuse.<br />
Flytningen af Petroleumhavnen, hvis Nærhed ved <strong>de</strong> i Seilskibshavnen og<br />
Elben selv tæt sammentrængte Skibe syntes at medföre Fare, har, s<strong>om</strong> ogsaa<br />
tidligere af mig indberettet, allere<strong>de</strong> i længere Tid været <strong>om</strong>ventileret; men i<br />
<strong>de</strong>n sidste Tid er man k<strong>om</strong>men til <strong>de</strong>n Anskuelse, at Brandfaren er mindre<br />
paatrængen<strong>de</strong>, si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t er blevet mere og mere sædvanligt at lägre Petroleum<br />
i Tanks iste<strong>de</strong>tfor i Barrels; mau anseer nemlig ifölge <strong>de</strong>n Erfaring, s<strong>om</strong><br />
erhverve<strong>de</strong>s ved <strong>de</strong>n store Brand i Antwerpen, at saadan Lagring giver meget<br />
mindre end <strong>de</strong>n tidligere Anledning til Antæn<strong>de</strong>lse. Ganske opgivet er dog<br />
Planen ikke, bland an<strong>de</strong>t fordi <strong>de</strong>t dog ikke heller i Fremti<strong>de</strong>n vil undgaaes<br />
altid at have ialfald cn<strong>de</strong>el Petroleum opbevaret i Barrels, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>r ogsaa i<br />
<strong>de</strong>n nuværen<strong>de</strong> Petroleumhavn fin<strong>de</strong>s en<strong>de</strong>el andre ildsfarlige Stoffe. Saalænge<br />
imidlertid Usikkerhe<strong>de</strong>n varer med Hensyn til <strong>om</strong> og naar og hvor en ny<br />
Petroleumhavn skal anlægges, har <strong>de</strong>t sine Betænkelighe<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n nuværen<strong>de</strong><br />
at oprette Tanker vi<strong>de</strong>re end <strong>de</strong>, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r; og <strong>de</strong>t kan un<strong>de</strong>r<br />
disse Omstændighe<strong>de</strong>r ikke hindres, at Petroleums<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> senere<br />
Aar hav<strong>de</strong> faaet et ret anseeligt Omfång i Hamburg, standses i sin Udvikling
259<br />
her eller endog gaar noget tilbage. I <strong>1889</strong> indtraf <strong>de</strong>t endog, at Firmaer, s<strong>om</strong><br />
vil<strong>de</strong> indrette Tankanlæg, maatte her afvises, — vistnok til<strong>de</strong>els af Grun<strong>de</strong>,<br />
<strong>de</strong>r sto<strong>de</strong> i Förbin<strong>de</strong>lse med Kontraktforhol<strong>de</strong>t til Forpagteren af Petroleumshavnen.<br />
I Harburg fin<strong>de</strong>s flere Tankanlæg; og Forretningen har vist stærk<br />
Ten<strong>de</strong>ns til at flytte över <strong>de</strong>rhen fra Hamburg, saa meget mere s<strong>om</strong> ogsaa<br />
V<strong>år</strong>en kan bekvemmere og billigere forsen<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rfra til en stor Deel af <strong>de</strong>t<br />
indre Tydskland. Det er ogsaa i <strong>de</strong>t Foregaaen<strong>de</strong> paavist, at Indförselen <strong>de</strong>rhen<br />
af amerikansk Petroleum i <strong>1889</strong> var ganske bety<strong>de</strong>lig.<br />
En eiendon<strong>om</strong>elig Ulempe har foranlediget Klager fra flere Skibsförere og<br />
Re<strong>de</strong>rier, nemlig <strong>de</strong>n Omstændighed, at Förerne af op- eller udgaaen<strong>de</strong> Fartöier<br />
ved Natteti<strong>de</strong>r blsen<strong>de</strong><strong>de</strong>s ved <strong>de</strong> skarpe Straaler af <strong>de</strong>t elektriske Lys fra <strong>de</strong><br />
längs Havnene beliggen<strong>de</strong> Værfter og industrielle Etablissementer. Der er dog<br />
nu truffet Forfoininger til at afhjælpe <strong>de</strong>nne Mislighed; allere<strong>de</strong> tidligere er<br />
saadant skeet fra <strong>de</strong>t Oflfentliges Si<strong>de</strong> med Hensyn til Kehrwie<strong>de</strong>rspidsen, liges<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t ogsaa for længere Tid si<strong>de</strong>n paalag<strong>de</strong>s <strong>de</strong> i Havnen ved elektrisk Lys<br />
lossen<strong>de</strong> og la<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Dampskibe at anbringe hensigtsmæ«sige Afblændinger.<br />
De stedfundne saavels<strong>om</strong> projektere<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>r gaa selvfölgeligen ikke alene<br />
ud paa at forbedre Forhol<strong>de</strong>ne in<strong>de</strong>n Frihavngebetet, men ogsaa i Toldhavnen,<br />
og ikke alene for <strong>de</strong> store fra Söen k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Skibe, men ogsaa for Flodfartöierne,<br />
navnligen <strong>de</strong>n oberelbiske Skibsfart.<br />
Blandt <strong>de</strong> mange Behov, s<strong>om</strong> endnu tiltrænge Fyl<strong>de</strong>stgjörelse, kan nævnes<br />
Trangen til en ny, efter <strong>de</strong> indtraadte större og fra <strong>de</strong> tidligere saa höist forskjellige<br />
Forhol<strong>de</strong> afpasset Havneanordning. En saadan er ogsaa un<strong>de</strong>r Arbei<strong>de</strong>.<br />
Me<strong>de</strong>ns Udviklingen af Havnevæsenet i Hamburg har hävt og har en rask<br />
Fart, er <strong>de</strong>r ogsaa i Altona, efter flere Åars noget langs<strong>om</strong>mere Arbeidsdrift,<br />
i <strong>de</strong>n seneste Tid antaget et hurtigere Tempo; og <strong>de</strong>r er saale<strong>de</strong>s med Bistånd<br />
af <strong>de</strong>t bety<strong>de</strong>lige Tilskud fra vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Statskasse (i<strong>de</strong>thele 6 Mill. Mk)<br />
saavels<strong>om</strong> igjennem Virks<strong>om</strong>hed af <strong>de</strong>t Altonaiske Kai- og Lagerhuusselskab <strong>de</strong>els<br />
udfòrt og <strong>de</strong>els bragt långt frem paa Vei til Udförelse en meget <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> Forbedring<br />
samt til<strong>de</strong>els Omdannelse af <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> Havn med Kaier, Skure og<br />
Dampkraner. Disse Anlseg k<strong>om</strong>me foren<strong>de</strong>el ogsaa Hamburgs Han<strong>de</strong>l direkte<br />
tilgo<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t her endnu långt fra ikke i tilstrækkelig Grad er sòrget for Liggepladse<br />
m. m. for saadanne fra Söen k<strong>om</strong>ne Skibe, s<strong>om</strong> vel ere <strong>de</strong>stinere<strong>de</strong> til<br />
Hamburg, men ikke ville ind i <strong>de</strong>ts Frihavn. Ingen Deel af Altonas Havnegebeet<br />
er nemlig s<strong>om</strong> bekjendt nu u<strong>de</strong>nfor Toldgrændsen.<br />
Med Hensyn til Anlægget af en större Havn i Cuxhaven er <strong>de</strong>t endnu<br />
ikke k<strong>om</strong>met til en<strong>de</strong>lig Bestemmelse vi<strong>de</strong>re end at <strong>de</strong>r kan ansees i Principet<br />
at være Enighed mellem alle Myndighe<strong>de</strong>r <strong>om</strong> at en saadan bör anlsegges, i<strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong>n tidligere tilsynek<strong>om</strong>ne Frygt for at <strong>de</strong>tte lille Sted ved Elbens Munding<br />
ved en saadan Havn vil<strong>de</strong> k<strong>om</strong>me til i nogen Grad at konkurrere med Hamburg<br />
og florere paa <strong>de</strong>ts Bekostning, kan ansees bortfal<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> grun<strong>de</strong>t i<br />
antikvere<strong>de</strong> Betragtninger; hvorhos <strong>de</strong>t tillige alsidig anerkjen<strong>de</strong>s, at allere<strong>de</strong><br />
Hensynet til <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r Bygning væren<strong>de</strong> Nordöstersökanal absolut kræver Indretningen<br />
i<strong>de</strong>tmindste af en Tilflugtshavn. — Kystbefæstningerne og andre militære<br />
Foranstaltninger ved Cuxhaven til Beskyttelse af Elbens Udlöb ere fortsatte<br />
med Energi; og Forterne med <strong>de</strong>res Bestykninger have naaet en formidabel<br />
Styrke.<br />
Ogsaa i Harburg paatænkes bety<strong>de</strong>lige Havnearbei<strong>de</strong>r; Planer <strong>de</strong>rtil ere<br />
af Statsregjeriogen bifaldte og forelagte <strong>de</strong>n preussiske Landdag. Man haaber,<br />
at naar disse k<strong>om</strong>me istand, ville <strong>de</strong> hidtil ikke sjeldne Differentser mellem<br />
Skippere og Ladningsmodtagere angaaen<strong>de</strong> Liggedagspenge lettere kunne undgaaes.<br />
Me<strong>de</strong>ns man <strong>de</strong>r har grun<strong>de</strong>t store Forhaabninger paa Havneudvi<strong>de</strong>isen,
260<br />
lover man sig ogsaa meget af <strong>de</strong>n nylig stedfundne Övergång af Jernbanen<br />
mellem Harburg og Cuxhaven fra et Privatselskabs Hæn<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n preussiske<br />
Stats Besid<strong>de</strong>lse.<br />
Af Interesse for <strong>de</strong>n fremtidige Udvikling af Hamburgs Förbin<strong>de</strong>lser vare<br />
Porhandlingerne angaaen<strong>de</strong> Ànlæg af en Jernbane mellem Cuxhaven og Geestemun<strong>de</strong>,<br />
hvoraf er resulteret et Hamburg-Preussisk Statsfordrag i Januar in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Aar; ifölge <strong>de</strong>tte vil Banen blive bygget af Staten Preussen og blive<br />
<strong>de</strong>ns Biend<strong>om</strong>. Derimod sees ikke <strong>de</strong> allere<strong>de</strong> igjennem et længere Tidsrum<br />
stedfundne Forhandlinger med samme Stat <strong>om</strong> Jernbanevæsenets Forbedring i<br />
Hamburg selv at have endnu fört til et tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultat; <strong>de</strong>ts nu bestaaen<strong>de</strong><br />
Etablissementer og Indretninger ere utilstrækkelige for <strong>de</strong>n voxen<strong>de</strong><br />
Trafik. Blandt an<strong>de</strong>t erkjen<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r at være et stærkt Behov for en Centralstation<br />
for Persontrafiken og for at <strong>de</strong> talrige Niveauovergange över meget<br />
frekventere<strong>de</strong> Ga<strong>de</strong>r maa blive afskaffe<strong>de</strong>. Forhol<strong>de</strong>ne befin<strong>de</strong>s at være meget<br />
k<strong>om</strong>plieere<strong>de</strong> og Sägen er i<strong>de</strong>thele ret vanskelig; man venter dog med Sikkerhed,<br />
saavels<strong>om</strong> med en vis Utaalmodighed, paa at en en<strong>de</strong>lig Plan maa blive<br />
vedtagen og <strong>de</strong>t <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong> begyn<strong>de</strong>.<br />
I Forbin<strong>de</strong>lserne med Nor<strong>de</strong>n indtraadte i <strong>1889</strong> forsaavidt en Tilbagegang.<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n jydske Statsbane i Juni Maaned indstille<strong>de</strong> sine Nathurligtog mellem<br />
Waindrup og Fre<strong>de</strong>rikshavn, hvoraf resultere<strong>de</strong>, at ogsaa Tilslutningstoget Wamdrup<br />
Flensburg bortfaldt. Man beklage<strong>de</strong> <strong>de</strong>tte her i höi Grad, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>rved<br />
foranledige<strong>de</strong>s Forsinkelse af Posten fra Jylland, me<strong>de</strong>ns ogsaa en<strong>de</strong>el af Personbefordringen<br />
fra Sverige og Norge le<strong>de</strong><strong>de</strong>s över paa andre Linier og saale<strong>de</strong>s<br />
k<strong>om</strong> til ikke at beräre Hamburg. Det herværen<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lskammer har meget<br />
interesseret sig for at opnaa Förnyelse af <strong>de</strong>t tidligere Forhold.<br />
Sidste Åars Foraar blev man foruroliget ved en Bfterretning <strong>om</strong>, at <strong>de</strong>r<br />
fra Kiel arbei<strong>de</strong><strong>de</strong>s paa at foranledige Rigsstyrelsen til at u<strong>de</strong>lukke nogle fremme<strong>de</strong>,<br />
og <strong>de</strong>riblandt <strong>de</strong> svenske og norske, Fartöier fra <strong>de</strong>n tydske Kystskibsfart,<br />
ialfald saale<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>t skul<strong>de</strong> formenes <strong>de</strong>m at gaa fra Nordsöhavne til<br />
Östersòhavne og <strong>om</strong>vendt. I hamburgske Re<strong>de</strong>rikredse erklære<strong>de</strong> man sig imidlertid<br />
med Bestemthed <strong>de</strong>rimod, liges<strong>om</strong> ogsaa Han<strong>de</strong>lskammeret al<strong>de</strong>les fraraa<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
Saadant, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r ikke i <strong>de</strong>n tydske Kystskibsfarts Forhol<strong>de</strong> fandtes<br />
nogen rimelig Grund til paa saadan Maa<strong>de</strong> at bekjæmpe <strong>de</strong>n u<strong>de</strong>nlandske Konkurrence;<br />
hvorhos <strong>de</strong>t var antageligt, at eventuelle Repressalier vil<strong>de</strong> tilfbie<br />
<strong>de</strong> tydske Skibsfartsinteresser stor Ska<strong>de</strong>. Rigsregjeringen lod ogsaa Sägen fal<strong>de</strong>.<br />
Det u<strong>de</strong>nfor Altona beliggen<strong>de</strong>, men umid<strong>de</strong>lbart <strong>de</strong>rtil grændsen<strong>de</strong> Ottensen<br />
hav<strong>de</strong> förend Al tonas og Hamburgs Tilslutning til <strong>de</strong>t tydske Toldgebeet<br />
udviklet sig til en ret bl<strong>om</strong>stren<strong>de</strong> Fabriksstad, i<strong>de</strong>t ingen Toldlinie skilte<br />
samme fra <strong>de</strong>t indre Tydskland; men efter Toldtilslutningen fandtes ikke længer<br />
tilstrækkelig Grund for <strong>de</strong>ts Særexistens; og begge Stæ<strong>de</strong>r forene<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rfor<br />
<strong>om</strong> at slutte sig sammen i en fælles K<strong>om</strong>mune, hvilket ogsaa bifaldtes af vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
höiere Autoriteter; <strong>de</strong>nne Förening traadte i Virks<strong>om</strong>hed i Juli<br />
Maaned <strong>1889</strong>. Jeg har antaget, at Ottensen ved <strong>de</strong>nne Förändring er blevet<br />
en Deel af <strong>de</strong>t hamburgske Konsulatdistrikt og altsaa ogsaa i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong><br />
er nu i samme Stilling s<strong>om</strong> Altona.<br />
Antallet af <strong>de</strong> i <strong>de</strong>tte Konsulatdistrikt med Penge eller frit Ophold og<br />
til<strong>de</strong>els med fri Hjemreise Un<strong>de</strong>rstötte<strong>de</strong> var i Aarets Löb 121, <strong>de</strong>raf 30 Sömæiid<br />
af svensk, 81 af norsk, 3 af britisk og en af finsk Nationalitet, samt<br />
3 svenske og ligele<strong>de</strong>s 3 norske Ikke-Söfaren<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>rstöttelsernes Belòb var<br />
i<strong>de</strong>thele <strong>om</strong>tr. 3,076 Mk, hvori dog ikke indgik Udgift for Transport herfra<br />
til Norge og kun en Deel af Transporten til Sverige. — Matrikelattester eller<br />
Bevidnelser <strong>om</strong> Nationalitet udstedtes for 660 svenske og 230 norske; i 1888
261<br />
Bil. 1.<br />
Indförsel tilsös af nogle Artikler fra Sverige til Hamburg i Aaret<br />
<strong>1889</strong>, sammenlignet med 1888.
262<br />
Bil 2.<br />
Indförsel tilsös af nogle Artikler fra Norge til Hamburg i Aaret<br />
<strong>1889</strong>, sammenlignet med 1888.
263<br />
vare disse Tal resp. 394 og 150. Blandt <strong>de</strong> hidk<strong>om</strong>ne svenske vare en<strong>de</strong>l<br />
Skibstömmermænd samt Pottemagerarbei<strong>de</strong>re (Kakkelovnsarbei<strong>de</strong>re), hvilke engagere<strong>de</strong>s<br />
paa <strong>de</strong>res Hjemste<strong>de</strong>r og hidförtes i Anledning af herværen<strong>de</strong> Streiker.<br />
De modtoges med Uvillie af <strong>de</strong> Streiken<strong>de</strong>, og adskillige af <strong>de</strong>m vendte meget<br />
hurtig tilbage.<br />
Til Oprethol<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>n skandinaviske Gudstjeneste hersteds indk<strong>om</strong> paa<br />
<strong>de</strong>tte Konsulatskontor i Gaver M. 658'60. Det skandinaviske Sömandshjem<br />
fortsatte sin Virks<strong>om</strong>hed, skjönt un<strong>de</strong>r mindre heldige ekon<strong>om</strong>iske Vilkaar. —<br />
Bn<strong>de</strong>el herværen<strong>de</strong> norske slutte<strong>de</strong> sig sammen til en selskabelig Förening, <strong>de</strong>r<br />
synes at være i Fremgang.<br />
Den 6 Juli <strong>1889</strong> var i Hamburg en sjel<strong>de</strong>n Fest, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n hamburgske<br />
Borgermester Dr. jur. Petersen, s<strong>om</strong> igjennem en mangeaarig udmærket offentlig<br />
Virks<strong>om</strong>hed er bleven Gjenstand for ubetinget Höiagtelse og Veneration fra<br />
alle Si<strong>de</strong>r, da feire<strong>de</strong> sin 80-aarige Födselsdag. Han er s<strong>om</strong> bekjendt Bestyrer<br />
af <strong>de</strong> hamburgske u<strong>de</strong>nlandske Anliggen<strong>de</strong>r, og alle herværen<strong>de</strong> dipl<strong>om</strong>atiske og<br />
konsulariske Repræsentanter for andre Stater forene<strong>de</strong> sig <strong>om</strong> at offerere ham<br />
en Æresgave.<br />
Munch Ræ<strong>de</strong>r.<br />
Manilla <strong>de</strong>n 4 mars 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Distriktet besöktes af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,439 ton <strong>och</strong> 2 norska <strong>om</strong><br />
2,146 ton.<br />
Den enda import s<strong>om</strong> hit försigg<strong>år</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena med någon<br />
regelbun<strong>de</strong>nhet best<strong>år</strong> af norsk klippfisk, s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong>mer i zinklådor <strong>och</strong> i<br />
tullen klassificeras lika med torkad, rökt <strong>och</strong> inlagd vara. Från Kina införes<br />
ständigt mycken fisk för härvaran<strong>de</strong> kinesers bruk. Svenska tändstickor hafva<br />
all<strong>de</strong>les försvunnit ur markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>r ersatts af japanskt oeh kinesiskt fabrikat.<br />
Öl, s<strong>om</strong> på försök hitför<strong>de</strong>s, kun<strong>de</strong> icke utstå konkurrensen med andra<br />
län<strong>de</strong>rs. Nordiskt virke förstöres allt för lätt af termiterna <strong>och</strong> finner <strong>de</strong>rför<br />
endast användning i inskränkt skala vid marinen. Ehuru sålunda <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lserna<br />
med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena äro af ringa bety<strong>de</strong>nhet, besöka oss <strong>de</strong>ras<br />
fartyg ganska ofta för att lasta socker <strong>och</strong> hampa eller anlöpa här på väg att<br />
hemta koprah <strong>från</strong> Carolinerna.<br />
Af socker <strong>och</strong> hampa, v<strong>år</strong>a stapelartiklar, exportera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>från</strong><br />
Manilla, Ilo-ilo <strong>och</strong> Cebu resp. 110 mill. <strong>och</strong> 72 mill. kg. Frakten beräknas<br />
för begge efter ton à 16 pikul, motsvaran<strong>de</strong> 90 kub.-fot, hvarpå skepparne ofta<br />
nog missräkna sig.<br />
Ut<strong>om</strong> nyssnämnda hamnar är Zamboanga <strong>de</strong>n enda af någon bety<strong>de</strong>lse s<strong>om</strong><br />
är öppen för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, dock medgifva myndigheterna lastning af trä på andra<br />
kustplatser med vilkor att tull <strong>de</strong>rför betalas i Manilla.<br />
Med Marianerna hafva vi endast fyra gånger <strong>om</strong> <strong>år</strong>et förbin<strong>de</strong>lse, öarna besökas<br />
mest af engelska fartyg, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r lasta koprah <strong>och</strong> holoturia för Yokohama.<br />
Palaos-öarna <strong>och</strong> Vestra Carolinerna lemna samma produkter. Östra<br />
Carolinerna <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> ebenholts <strong>och</strong> elfenbensnötter. På Carolinerna hafva särskildt<br />
tvänne tyska bolag skaffat sig ett affärsfält <strong>och</strong> uppköpa gen<strong>om</strong> sina<br />
agenter mycket koprah. Amerikanarne sälja dit mjöl <strong>och</strong> vapen.<br />
Georges Nyrsen.
Riga <strong>de</strong>n 31 mars 1890.<br />
264<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>).<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:<br />
Sveriges <strong>och</strong> Norges sammanlagda <strong>sjöfart</strong> på Riga distrikt har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
fem <strong>år</strong>en 1885—<strong>1889</strong> enligt nedanståen<strong>de</strong> tabell utgjort:
265<br />
Jemfördt med förhållan<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 1888 företer <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart<br />
på Riga distrikt <strong>år</strong> <strong>1889</strong> en minskning i antal af 151 fartyg <strong>och</strong> i drägtighet<br />
af 49,120 ton, hvaraf k<strong>om</strong>ma på <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten 56 fartyg<br />
<strong>och</strong> 22,447 ton samt på <strong>de</strong>n norska 95 fartyg <strong>och</strong> 26,673 ton. I jemförelse<br />
åter med me<strong>de</strong>lsiffran för <strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en 1885 —<strong>1889</strong> företer sistnämnda <strong>år</strong>s<br />
skeppsfart i sin helhet en tillväxt af 26 fartyg <strong>och</strong> 4,145 ton; men, un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten ökats med 44 fartyg <strong>och</strong> 8,525 ton, har <strong>de</strong>n<br />
norska un<strong>de</strong>rgått en minskning med 18 fartyg <strong>och</strong> 4,380 ton.<br />
Den utaf svenska fartyg i fart på distriktet intjenta bruttofrakt har, enligt<br />
<strong>de</strong> af fartygsbefälhafvarne med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter, utgjort:<br />
för segelfartyg:<br />
för ångfartyg:
266<br />
hvarjemte <strong>de</strong>n betinga<strong>de</strong> bruttofrakten för <strong>de</strong> <strong>från</strong> distriktet till<br />
Sverige afgångna svenska fartyg uppgifvits<br />
Den utaf norska fartyg förtjenta bruttofrakt <strong>år</strong> <strong>1889</strong> åter uppgafs sålunda:<br />
för segelfartyg:<br />
for ångfartyg:<br />
för segelfartyg:<br />
för ångfartyg:<br />
Det uppgifna fraktbeloppet uppgick <strong>år</strong><br />
Vid konsulatet verkstäl<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1889</strong> på- <strong>och</strong> a/mönstringar af sjöfolk till<br />
följan<strong>de</strong> tal:<br />
hvarjemte 2 man anmäl<strong>de</strong>s hafva rymt <strong>från</strong> norska fartyg.<br />
Bland <strong>de</strong> å svenska fartyg påmönstra<strong>de</strong> voro 3 svenskar <strong>och</strong> 1 norrman.<br />
Bland <strong>de</strong> å norska fartyg påmönstra<strong>de</strong> befunno sig 7 norrmän, 2 svenskar, 10<br />
finnar <strong>och</strong> ryssar, 3 tyskar <strong>och</strong> 2 engelsmän; bland <strong>de</strong> afmönstra<strong>de</strong> åter voro<br />
11 norrmän, 2 svenskar <strong>och</strong> 1 finne.
267<br />
Det <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> sjöfolk beredda tillfälle att me<strong>de</strong>lst sjömatmnvisningar<br />
hemsända sina besparingar har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> begagnats af 2 norske<br />
sjömän, s<strong>om</strong> hemsändt tillsammans 60 rubel.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> har af Motala mekaniska verkstads aktiebolag till härvaran<strong>de</strong><br />
börsk<strong>om</strong>ité levererats ett ångmud<strong>de</strong>rverk <strong>om</strong> 57.06 ton för ett betingadt<br />
pris af 148,500 riksmark.<br />
För norsk räkning har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et härstä<strong>de</strong>s inköpts 1 fartyg <strong>om</strong> 350 ton<br />
för 18,000 riksmark.<br />
Antalet af <strong>de</strong> <strong>från</strong> konsulatet afgångna skrifvelser utgjor<strong>de</strong>:<br />
Antalet af <strong>de</strong> till konsulatet ink<strong>om</strong>na skrifvelser uppgick till 206.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> hafva till konsulatet ank<strong>om</strong>mit 2,405 till svenska <strong>och</strong><br />
norska sjöfaran<strong>de</strong> adressera<strong>de</strong> bref. oberäknadt <strong>de</strong> till fartygsbefälhafvarne aflåtna<br />
telegram.<br />
Konsulatets embetslokal befinner sig fortfaran<strong>de</strong> i huset n:o 1 Küterstrasse<br />
<strong>och</strong> hålles alla helgfria dagar öppen <strong>från</strong> kl. 10 f. m. till kl. 4 c. m.<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en i <strong>de</strong>ss helhet <strong>och</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>l <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg i<br />
<strong>de</strong>nsamma tagit, hafva till <strong>de</strong> hamnar in<strong>om</strong> distriktet, hvarest svenska <strong>och</strong> norska<br />
konsulartjenstemän äro anstälda, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> <strong>från</strong> utrikes orter ank<strong>om</strong>mit<br />
3,920 fartyg <strong>om</strong> 1,636,744 tons drägtighet un<strong>de</strong>r nedannämnda flaggor,<br />
nämligen:<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg <strong>de</strong>ltogo sålunda i fraktfarten på Kiga distrikt<br />
hvad ang<strong>år</strong> antalet med 21 - 0 5 % <strong>och</strong> i afseen<strong>de</strong> å drägtigheten med 12'19 %
268<br />
af samtliga hit anlända fartygs antal ocb drägtighet. De svenska fartygens<br />
antal <strong>och</strong> drägtighet utgjor<strong>de</strong> resp. 14'06 <strong>och</strong> 8"08 % samt <strong>de</strong> norska fartygens<br />
resp. 6.99 <strong>och</strong> 4.11 % af samtliga <strong>de</strong> anlända fartygens antal <strong>och</strong><br />
drägtighet.<br />
Sjöfarten å distriktet <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, jemförd med förhållan<strong>de</strong>t <strong>år</strong> 1888, utvisar<br />
såle<strong>de</strong>s en minskning i hit ank<strong>om</strong>na fartygs antal af 483 <strong>och</strong> drägtighet af<br />
376,782 ton. I jemförelse åter med me<strong>de</strong>lsiffran för <strong>år</strong>en 1885—<strong>1889</strong> företer<br />
sistlidna <strong>år</strong>s skeppsfart en tillväxt i antal af 321 fartyg <strong>och</strong> i drägtighet af<br />
164,359 ton.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo till distriktet med last <strong>år</strong> <strong>1889</strong>:<br />
Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo förstnämnda <strong>år</strong> <strong>från</strong> Sverige med last 2 norska fartyg<br />
<strong>om</strong> 135 ton.<br />
Till Sverige utklarera<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1889</strong> med last:<br />
Dessut<strong>om</strong> afgingo <strong>från</strong> distriktet med last till Sverige 13 norska fartyg<br />
<strong>om</strong> 2,296 ton.<br />
Hela antalet med last <strong>från</strong> såväl svenska s<strong>om</strong> främman<strong>de</strong> hamnar <strong>år</strong> <strong>1889</strong><br />
ank<strong>om</strong>na svenska fartyg utgjor<strong>de</strong> 162 <strong>om</strong> 38,544 ton mot 132 fartyg <strong>om</strong><br />
31,073 ton <strong>år</strong> 1888 <strong>och</strong> 143 <strong>om</strong> 31,170 tons <strong>år</strong> 1887. Antalet med last<br />
afgångna svenska fartyg åter uppgick förstnämnda <strong>år</strong> till 527 <strong>om</strong> 126,994 ton<br />
mot 588 fartyg <strong>om</strong> 151,356 ton <strong>år</strong> 1888 <strong>och</strong> 514 fartyg <strong>om</strong> 128,293 ton<br />
är 1887.<br />
Regulier ångfartygsförbin<strong>de</strong>lse har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> un<strong>de</strong>rhållits mellan Riga<br />
<strong>och</strong> Stockholm af svenska ångfartyget »Soli<strong>de</strong>» <strong>om</strong> 260 tons drägtighet, hvilket<br />
fartyg gjort 18 resor fram <strong>och</strong> tillbaka samt mellan Libau—Vestervik—Stockholm<br />
af ångfartyget »Rurik» <strong>om</strong> 270 ton, hvilket fartyg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et gjort 38<br />
dubbla resor samt <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r intjenat ett uppgifvet fraktbelopp af 43,890 kronor.<br />
Från Norge ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong> <strong>1889</strong> till distriktet med last:<br />
Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong> <strong>1889</strong> <strong>från</strong> Norge med last 6 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
1,633 ton.
269<br />
Till Norge utklarera<strong>de</strong>s sistnämnda <strong>år</strong> med last:<br />
Dessut<strong>om</strong> afgingo <strong>år</strong> <strong>1889</strong> med last till Norge 20 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
5,144 ton.<br />
Hela antalet med last <strong>från</strong> så väl norska s<strong>om</strong> främman<strong>de</strong> hamnar <strong>år</strong> <strong>1889</strong><br />
ank<strong>om</strong>na norska fartyg utgjor<strong>de</strong> 157 <strong>om</strong> 34,682 ton mot 151 fartyg <strong>om</strong><br />
38,274 ton <strong>år</strong> 1888 <strong>och</strong> 173 fartyg <strong>om</strong> 38,298 ton <strong>år</strong> 1887. Antalet med<br />
last afgångna norska fartyg åter uppgick till 257 fartyg <strong>om</strong> 62,926 ton mot<br />
356 fartyg <strong>om</strong> 89,701 ton <strong>år</strong> 1888 <strong>och</strong> 275 fartyg <strong>om</strong> 63,795 ton <strong>år</strong> 1887.<br />
Af <strong>de</strong> till distriktet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg hafva<br />
medförts följan<strong>de</strong> varor, nämligen:<br />
af svenska fartyg:<br />
samt af norska fartyg:<br />
Från hamnar i Livland <strong>och</strong> Kurland hafva åter utförts:<br />
med svenska fartyg:
samt med norska fartyg:<br />
270<br />
Från nedannämnda främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong> <strong>1889</strong> svenska <strong>och</strong> norska<br />
fartyg med last till följan<strong>de</strong> antal, nämligen <strong>från</strong>:<br />
Med last åter utgiogo svenska <strong>och</strong> norska fartyg till följan<strong>de</strong> främman<strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>r, nämligen till:<br />
Vid utskeppning af nedan angifna varor hafva frakter <strong>år</strong> <strong>1889</strong> noterats<br />
till följan<strong>de</strong> belopp:<br />
Brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor pro standard:
Bjelkar pro load:<br />
Lathwood pro famn:<br />
Aspvirke pro kubikfot:<br />
Pipstaf pro mille:<br />
Båg pro 2,000 kilogram:<br />
Hafre pro 2,000 kilogram:<br />
Eli pro 2,000 kilogram:<br />
Hampa pro last:<br />
pro ton:<br />
Linfrö pro 2,000 kilogram:<br />
Oljekakor pro 2,000 kilogram:<br />
pro ton:<br />
Bergolja pro fat:<br />
271
272<br />
I början af <strong>år</strong>et företed<strong>de</strong> fraktmarkna<strong>de</strong>n en stor fasthet <strong>och</strong> ingaf förhoppningar<br />
<strong>om</strong> ett för <strong>år</strong>ets skeppsfart för<strong>de</strong>laktigt resultat. Men un<strong>de</strong>r senare<br />
hälften af <strong>år</strong>et gingo frakterna åter betydligt tillbaka <strong>och</strong> har <strong>de</strong>tta fall<br />
alltjemt fortfarit, helst till följd af <strong>de</strong>n för<strong>de</strong>laktiga men korta konjunkturen<br />
verksamheten på skeppsbyggeriets <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> åter antagit en ingalunda i skeppsfartens<br />
intresse önskvärd utsträckning.<br />
Införseln till distriktet af svensk <strong>och</strong> norsk sill utgjor<strong>de</strong>:<br />
Till hufvudstationen inför<strong>de</strong>s:<br />
Till Libau inför<strong>de</strong>s:<br />
Till Pernau inför<strong>de</strong>s uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Norge:<br />
Till Windau, <strong>de</strong>r någon införsel af sill <strong>år</strong> 1888 icke egt rum, inför<strong>de</strong>s<br />
sistlidna <strong>år</strong> 1,926 tunnor norsk sill mot 1,968 tunnor <strong>år</strong> 1887 samt 750 tunnor<br />
<strong>år</strong> 1886 <strong>och</strong> 1,265 tunnor <strong>år</strong> 1885.<br />
Till Arensburg har någon införsel af sill eller andra varor <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena icke egt rum.<br />
Den till Riga <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena införda sill utgjor<strong>de</strong>s af 32,770<br />
tunnor fetsill, 6,438 tunnor v<strong>år</strong>sill, 19,352 tunnor slosill <strong>och</strong> 209 tunnor<br />
bresling.<br />
Af skotsk sill inför<strong>de</strong>s till:<br />
Af fransk sill eg<strong>de</strong> <strong>de</strong>remot un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> någon införsel icke rum.
273<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tabell utvisar <strong>från</strong> hvilka platser <strong>de</strong>n till Riga ank<strong>om</strong>na sill<br />
blifvit införd <strong>och</strong> <strong>de</strong>t resultat <strong>de</strong>nsamma efter vrakningen gifvit:<br />
Följan<strong>de</strong> pris, <strong>de</strong>ruti inbegripna tull <strong>och</strong> öfriga kostna<strong>de</strong>r, notera<strong>de</strong>s ä nedannämnda<br />
slags sill:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 18
274<br />
Vid <strong>1889</strong> <strong>år</strong>a slut uppgåfvos behållningarna i Riga till <strong>om</strong>kring 23,000<br />
tunnor samt i Libau till <strong>om</strong>kring 20,000 tunnor.<br />
Sammanlagda införseln af sill öfverateg <strong>år</strong> <strong>1889</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets införsel<br />
med 33,866 tunnor <strong>och</strong> me<strong>de</strong>linförseln un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en 1885 —<strong>1889</strong> med<br />
39,622 tunnor. Införseln af sill <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena åter visar sistlidna<br />
<strong>år</strong> en tillökning af 44,177 tunnor mot <strong>år</strong> 1888 <strong>och</strong> af 22,375 tunnor mot<br />
införseln i me<strong>de</strong>ltal un<strong>de</strong>r förenämnda fem <strong>år</strong>. Denna tillökning faller hufvudgakligen<br />
på svensk sill, hvaraf <strong>år</strong> <strong>1889</strong> inför<strong>de</strong>s 33,400 tunnor mera än <strong>år</strong><br />
1888 <strong>och</strong> 27,281 tunnor mera än un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en 1885—<strong>1889</strong> i me<strong>de</strong>ltal.<br />
Men <strong>de</strong>tta oaktadt tor<strong>de</strong> resultatet af <strong>om</strong>sättningen icke varit synnerligen gläd<br />
jan<strong>de</strong>, enär <strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> betinga<strong>de</strong> försäljningspris betydligt un<strong>de</strong>rstego föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>s pris. Frågan <strong>om</strong> förhöjning i <strong>de</strong>n redan nu höga tullen å sill är<br />
ännu hvilan<strong>de</strong>; men skulle en sådan till föreslaget belopp af 50 kop. i guld<br />
pro pud ifrågasatt förhöjning, oaktadt <strong>de</strong> af <strong>de</strong> förnämsta börsk<strong>om</strong>itéerna uttala<strong>de</strong><br />
betänkligheter, ändock vinna stadfästelse, är fara för han<strong>de</strong>n att införseln<br />
<strong>de</strong>raf k<strong>om</strong>mer att betydligt inskränkas, <strong>om</strong> icke rent af <strong>om</strong>öjliggöras. Sås<strong>om</strong><br />
förhållan<strong>de</strong>t redan nu är, kan någon vinst af sill<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n på Ryssland sv<strong>år</strong>ligen<br />
vara att förvänta, så vida man icke i högre mån än hittills varit förhållan<strong>de</strong>t<br />
vinnlägger sig <strong>om</strong> bättre packning af varan. Att <strong>de</strong>nna fortfaran<strong>de</strong><br />
lemnar mycket öfrigt att önska, framg<strong>år</strong> af <strong>de</strong>t resultat, s<strong>om</strong> enligt ofvan införda<br />
tabell vid varans vräkning härstä<strong>de</strong>s erhållits, utvisan<strong>de</strong> nämnda tabell att<br />
packningen (fyllningen) uppgått i me<strong>de</strong>ltal for norsk sill till 11'6 8 % <strong>och</strong> för<br />
svensk sill till 782 .%', men för skotsk till endast 16 7 %.<br />
Af andra varuslag, s<strong>om</strong> utgöra föremål för införsel <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
till <strong>de</strong>tta distrikt, må <strong>om</strong>förmälas nedannämnda, af hvilka <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, jemfördt<br />
med föregåen<strong>de</strong> fyra <strong>år</strong>, ank<strong>om</strong>mit till hufvodstationen <strong>från</strong> Sverige:<br />
Förut<strong>om</strong> sill inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Norge <strong>år</strong> <strong>1889</strong> <strong>om</strong>kring 4,300 pud gatsten.<br />
Från Riga utför<strong>de</strong>s:<br />
till Sverige:<br />
* Uppgifterna för <strong>år</strong> <strong>1889</strong> äro endast approximativa.<br />
** De har med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> siffror, hvilka icke öfverensstämma med <strong>de</strong> i min <strong>år</strong>sberättelse för<br />
1888 endast approximativt angifna, äro hemta<strong>de</strong> nr <strong>de</strong>n vid sistlidna <strong>år</strong>s slut offentliggjorda<br />
statistisk» redogörelse för Rigas <strong>han<strong>de</strong>l</strong> ar 1888.
<strong>och</strong> till Norge:<br />
Från Libau utför<strong>de</strong>s:<br />
till Sverige:<br />
<strong>och</strong> till Norge:<br />
275<br />
Sås<strong>om</strong> ofvanståen<strong>de</strong> siffror utvisa, har <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, jemfördt med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong><br />
1888, sammanlagda utförseln <strong>från</strong> Riga <strong>och</strong> Libau till Sverige ökats af hvete,<br />
råg, hafre, kli, linfrö, oljekakor, mineraloljor <strong>och</strong> aspvirke, hvaremot minskning<br />
i utförseln till Sverige förstnämnda <strong>år</strong> egt rum af korn, mjöl, hampa, sprit <strong>och</strong><br />
ägg- Till Norge öka<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1889</strong> utförseln af hafre, lin <strong>och</strong> oljekakor, men<br />
minska<strong>de</strong>s af råg, korn, hampa, linfrö, mineraloljor <strong>och</strong> aspyirke.
Öfversigt öfver prisen å särskilda slag af spanmål <strong>och</strong> frö äfvens<strong>om</strong> vexlingarna i kursen hvarje månad <strong>år</strong> <strong>1889</strong>.<br />
276
277<br />
Från härvaran<strong>de</strong> exportörers sida hafVa tid efter annan klag<strong>om</strong>al föraports<br />
öfver <strong>de</strong> resultat, s<strong>om</strong> erhållits vid utskeppning af vissa varor, sås<strong>om</strong> råg <strong>och</strong><br />
oljekakor, till Sverige i jemförelse med hvad vid utförsel till andra län<strong>de</strong>rs<br />
hamnar egt rum. En följd häraf lärer hafva blifvit att en <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>n redan<br />
nu knappt tillmätta <strong>han<strong>de</strong>l</strong>svinst exportörerne i annat fall kunnat räkna sig till<br />
godo gått förlorad. Detta resultat vilja platsens handlan<strong>de</strong> i hufvudsaklig mån<br />
tillskrifva <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständighet att man i <strong>de</strong> svenska hamnarna, isynnerhet på östra<br />
kusten, icke syutes iakttaga erfor<strong>de</strong>rlig noggrannhet vid varornas utvägning.<br />
Sås<strong>om</strong> bekant försäljas varorna att betalas efter <strong>de</strong>ras å lossningsorten utlossa<strong>de</strong><br />
vigt. Bifoga<strong>de</strong> tabell med<strong>de</strong>lar resultatet af <strong>de</strong> utaf tvänne härvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfirmor<br />
gjorda aflastningar af råg <strong>och</strong> oljekakor:<br />
Deraf inhemtas, att vid 19 å Sveriges östra kust verkstälda lossningar af<br />
råg me<strong>de</strong>lvigten för 10 pud här intagen vara utgjort 162'75 kg. <strong>och</strong> vid 9<br />
lossningar å södra <strong>och</strong> vestra kusterna motsvarat 163'17 kg. samt att för samtliga<br />
28 i tabellen upptagna, i svenska hamnar lossa<strong>de</strong> partier råg me<strong>de</strong>lvigten<br />
för 10 pud varit 162'86 kg., hvaremot me<strong>de</strong>lvigten för 10 pud uppgått i norska<br />
hamnar till 163"48 kg. <strong>och</strong> i danska hamnar till 163'52 kg. Likaså har<br />
för 21 i svenska hamnar utlossa<strong>de</strong> partier oljekakor vid vägningen 10 pud motsvarat<br />
i me<strong>de</strong>ltal 162'03 kg. mot 163'10 kg. för 10 pud i danska hamnar.
278<br />
Derest sålunda exportörerna af <strong>de</strong> i tabellen upptagna till Sverige utförda varor<br />
låtit <strong>de</strong>m i stället afgå till Danmark, skulle <strong>de</strong> <strong>de</strong>rpå hafva skördat en icke<br />
obetydlig vinst å vigten, uppgåen<strong>de</strong> för råg till 36,663 kg. <strong>och</strong> för oljekakor<br />
till 12,286 kg. Utan att kunna afgöra huruvida <strong>de</strong>t af härvaran<strong>de</strong> exportörer<br />
andragna skäl för berörda i ögonen fallan<strong>de</strong> missförhållan<strong>de</strong> kan vara med verkliga<br />
förhållan<strong>de</strong>t öfverensstämnian<strong>de</strong>, har jag dock ansett mig böra <strong>de</strong>ra fästa<br />
uppmärksamheten.<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> till distriktets hamnar införda eller <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> utförda varor<br />
beräkna<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, jemfördt med föregåen<strong>de</strong> fyra <strong>år</strong>, till följan<strong>de</strong> belopp i<br />
runda tal:<br />
Sammanlagda vär<strong>de</strong>t af <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s in- <strong>och</strong> utförsel, hvilket vär<strong>de</strong> är en<br />
dast approximativt, utgjor<strong>de</strong> i distriktets samtliga hamnar 158,510,000 rubel<br />
eller ungefär enahanda vär<strong>de</strong> s<strong>om</strong> augafs <strong>år</strong> 1888 samt ölverskjuter me<strong>de</strong>lvär<strong>de</strong>t.<br />
135,230,000 rub. för <strong>de</strong> fem <strong>år</strong>en 1885 — <strong>1889</strong> med 23.280,000 rub. Vär<strong>de</strong>t<br />
af införseln <strong>år</strong> <strong>1889</strong> öfverstiger föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets införsel med 3,895,000<br />
rub. <strong>och</strong> <strong>de</strong> <strong>om</strong>förmälda fem <strong>år</strong>ens me<strong>de</strong>l-siffra, 39.572,000 rub., med 11,207,000<br />
rub. Utförselsvär<strong>de</strong>t åter <strong>år</strong> <strong>1889</strong> var 4,838,000 rub. lägre äu föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>s enahanda vär<strong>de</strong>, men öfverstiger me<strong>de</strong>lsiffran för ofvannämnda fem ftr,<br />
95,658,000 rub., med 12,074,000 rub.<br />
Rubelns pris på verldsmarkna<strong>de</strong>n har varit fastare än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Sålunda<br />
notera<strong>de</strong>s rubelkursen pä Berlin för 100 riksmark:
279<br />
Den i slutet af <strong>år</strong> 1888 påbörja<strong>de</strong> förbättringen i rnbelns vär<strong>de</strong> har un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1889</strong> ytterligare fortgått <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>ls åtskilliga skickligt planlagda <strong>och</strong><br />
utförda finansiella åtgär<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>ls äfven 1887 <strong>och</strong> 1888 <strong>år</strong>ens öfvermåttan rika<br />
skördar i väsentlig mån hafva <strong>de</strong>rtill bidragit. Om också förhållan<strong>de</strong>na i afseen<strong>de</strong><br />
å skör<strong>de</strong>n <strong>år</strong> <strong>1889</strong> gestaltat sig mindre för<strong>de</strong>laktigt, kun<strong>de</strong> ändock en<br />
större stadga i kursen göra sig gällan<strong>de</strong>, enär finansförvaltningen förstod att<br />
draga <strong>de</strong>n största möjliga för<strong>de</strong>l af <strong>de</strong>u gynsamnia konjunktur, s<strong>om</strong> en låg räntefot<br />
i <strong>de</strong>t vestra Europa erbjöd. Dessut<strong>om</strong> voro behållningarna af 1888 <strong>år</strong>s<br />
skörd tillräckliga att äfven <strong>år</strong> <strong>1889</strong> möjliggöra en högst betydan<strong>de</strong> spanmalsutförsel.<br />
Enligt <strong>de</strong>n af statistiska centralk<strong>om</strong>itén utgifna redogörelse för skör<strong>de</strong>förhållan<strong>de</strong>na<br />
i Ryssland sistlidne <strong>år</strong>, har skör<strong>de</strong>n i europeiska Kyssland, med undantag<br />
af Finland, uppgifvits till 260,884,000 tschetwert mot 334,235,000<br />
tschetwert <strong>år</strong> 1888. Skör<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> särskilda sä<strong>de</strong>sslagen utgjor<strong>de</strong>:<br />
Till följd <strong>de</strong>raf har icke heller utförseln <strong>från</strong> hela riket un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna<br />
<strong>år</strong>et, vid hvars ingång dock stora behållningar af föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets skörd<br />
förefunnos, kunnat uppnå samma höga belopp s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1888. Tyvärr saknas<br />
ännu uppgifter för hela <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, men intill <strong>de</strong>n j 6 s <strong>de</strong>cember utför<strong>de</strong>s:<br />
hvadan utförseln af spanmål <strong>år</strong> <strong>1889</strong> med säkerhet kan antagas icke på långt<br />
när hafva uppnått 1888 <strong>år</strong>s utförsel.<br />
Bland <strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> vidtagna åtgär<strong>de</strong>r af <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lse för utvecklingen<br />
af Rysslands spanmåls<strong>om</strong>sättning må <strong>om</strong>förmälas att gen<strong>om</strong> särskilda förordningar<br />
af <strong>de</strong>n 21 juni <strong>och</strong> 8 juli samma <strong>år</strong> med<strong>de</strong>lats styrelserna för sydvestra<br />
jernvägsbolaget i O<strong>de</strong>ssa <strong>och</strong> för Rjäsan—Koslow-jernvägsbolaget tillåtelse<br />
att upprätta s. k. elevatorer (lagerhus), <strong>de</strong>n förra vid 9 <strong>och</strong> <strong>de</strong>n senare vid 4<br />
stationer; att <strong>de</strong>n 15 november sistlidna <strong>år</strong> en dylik elevator upplåtits i S:t<br />
Petersburg till allmänt begagnan<strong>de</strong>; att i Kiga beslut fattats <strong>om</strong> <strong>och</strong> me<strong>de</strong>l anvisats<br />
till uppföran<strong>de</strong> å Andreasholm af en dylik elevator, varan<strong>de</strong> kostna<strong>de</strong>n<br />
beräknad för sjelfva inrättningen till 350,000 rub. <strong>och</strong> för anläggan<strong>de</strong> af en<br />
sammanbindningsbana till Riga—Dünaburger-jernvägen till 450,000.<br />
Af ieke mindre bety<strong>de</strong>lse för spanmåls<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns oeh jernvägstrafikens utveckling<br />
är inrättan<strong>de</strong>t af nya myndigheter för behandlingen af frågor röran<strong>de</strong><br />
frakttariffen på jernvägarne. De af <strong>de</strong>n nyinrätta<strong>de</strong> tariffkonferensen föreslagna<br />
oeh af finansministern faststälda tariffer för spanmål till export, hvilka varit<br />
gällan<strong>de</strong> sedan <strong>de</strong>n 15 september <strong>1889</strong> <strong>och</strong> icke före <strong>de</strong>n 1 juli 1891 skola<br />
kunna un<strong>de</strong>rkastas några väsentliga förändringar, äro i allmänhet lägre än förut<br />
för utförsel öfver Riga gällan<strong>de</strong> <strong>och</strong> hafva endast i få fall blifvit förhöjda, så<br />
att sta<strong>de</strong>n numera lättare sättes i tillfälle att kunna täfla med <strong>de</strong> närbelägna<br />
hamnarne på orter i <strong>de</strong>t inre Ryssland, hvarest sådant hittills icke varit<br />
möjligt.
280<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> har <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r flera <strong>år</strong> un<strong>de</strong>r byggnad varan<strong>de</strong> jernvägen<br />
Riga—Pskow på hela sin längd blifvit öppnad for allmän trafik <strong>och</strong> äro härvaran<strong>de</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>skretsar numera lifligt intressera<strong>de</strong> för fortsättning af <strong>de</strong>nna bana<br />
<strong>från</strong> Pskow till Bologoje, <strong>om</strong> hvars byggan<strong>de</strong> utsigter äfven lära vara för han<strong>de</strong>n;<br />
hvarjemte beslut säges vara fattadt <strong>om</strong> Kiga—Tuckumer-jernvägens utdragan<strong>de</strong><br />
till Windau <strong>och</strong> <strong>de</strong>Dua hamns försättan<strong>de</strong> i tidsenligt skick.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t bland befolkningen in<strong>om</strong> distriktet har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i allmänhet<br />
varit godt. I midten af november månad tog dock influenza allt mer<br />
öfverhand <strong>och</strong> skörda<strong>de</strong> äfven åtskilliga offer. Un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong> hafva fall af<br />
spetälska (lepra) allt oftare förek<strong>om</strong>mit, så att <strong>från</strong> ve<strong>de</strong>rbörligt håll fråga blifvit<br />
väckt <strong>om</strong> upprättan<strong>de</strong>t af särskilda v<strong>år</strong>danstalter för <strong>de</strong> af sådan sjukd<strong>om</strong><br />
angripna.<br />
Bland kreaturssjukd<strong>om</strong>ar hafva tid efter annan fall förek<strong>om</strong>mit af niuloeh<br />
klöfsjuka, mjeltbrand <strong>och</strong> vattuskräck, men gen<strong>om</strong> kraftiga åtgär<strong>de</strong>r <strong>från</strong><br />
myndigheternas sida har <strong>de</strong>ras vidare spridning förek<strong>om</strong>mits.<br />
Slutligen har jag ansett mig böra här <strong>om</strong>förmäla hurus<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r sistlidna<br />
<strong>år</strong> åtskilliga befälhafvare å svenska <strong>och</strong>. norska fartyg blifvit härstä<strong>de</strong>s ådömda<br />
dryga böter, enär <strong>de</strong> icke vid un<strong>de</strong>rtecknan<strong>de</strong>t af konnossement å medhafd last<br />
stält sig här gällan<strong>de</strong> föreskrifter till noggrann efterrättelse. Så hafva å konnossement<br />
öfver medförd sillast <strong>de</strong>ls uppgift saknats å varans namn, <strong>de</strong>ls<br />
vigt <strong>och</strong> qvantitet varit uppgifna endast i siffror, men ej med bokstäfver <strong>och</strong><br />
siffror, <strong>de</strong>ls <strong>de</strong> å baksidan angifna märken icke motsvarat <strong>de</strong> å tunnorna måla<strong>de</strong><br />
eller inbrända, <strong>de</strong>ls ock <strong>de</strong>n i specifikationen upptagna slutsumma icke<br />
öfverensstämt med <strong>de</strong>n i konossementet förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong>. Visserligen hafva på<br />
framställningar i S:t Petersburg <strong>de</strong>ls i ett fall <strong>de</strong> ådömda böterna blifvit helt<br />
<strong>och</strong> hållet efterskänkta, <strong>de</strong>ls ock i andra förvandlats till s. k. aeci<strong>de</strong>ntier, motsvaran<strong>de</strong><br />
10 % af <strong>de</strong>t ursprungliga bötesbeloppet; men <strong>de</strong>tta resultat har dock<br />
icke utan tidsutdrägt <strong>och</strong> kostna<strong>de</strong>r kunnat ernås. Med <strong>om</strong>förmälan häraf finner<br />
jag mig böra tillråda fartygsbefälhafvare att för framti<strong>de</strong>n egna större uppmärksamhet<br />
åt innehållet af <strong>de</strong> <strong>de</strong>m till un<strong>de</strong>rtecknan<strong>de</strong> förelagda konnossement.<br />
C. Aug. Titz.
Melbourne <strong>de</strong>n 8 mars 1890.<br />
281<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier.<br />
Norske Fartöier.<br />
Intet svensk eller norsk Datnpskib besögte Melbournes Consulsdistrict i<br />
Aaret <strong>1889</strong>.<br />
Af foranstaaen<strong>de</strong> Tal sammenlignet med Opgaverne for <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar<br />
fremgaar, at Sveriges Skibsfart paa Distrietet aftog med 2 Fartöier og 2,428<br />
Ton, og Norges med 13 Fartöier og 10.391 Ton.<br />
I ovenanförte Opgavor er ikke niedregnet tven<strong>de</strong> svenske Fartöier, drægtige<br />
tilsanmien 1,850 Ton, <strong>de</strong>r aulöb Distrietet alene for at söge ürdre.<br />
Almin<strong>de</strong>lig öcon<strong>om</strong>isk Oversigt. — Ved Si<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> nærrnest foregaaen<strong>de</strong><br />
Åars riven<strong>de</strong> Udvikling og volds<strong>om</strong>me Fluetuationer tager <strong>de</strong>t sidst forlöbne<br />
Aar sig nærmest ud soin en Stillestandsperio<strong>de</strong>, og dog kan <strong>de</strong>t rettere betegnes<br />
s<strong>om</strong> en Perio<strong>de</strong> af jevn og ganske tillfredsstillen<strong>de</strong> Frerugang. Vistnok har,<br />
s<strong>om</strong> man kun<strong>de</strong> vente, Folgerne af <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Åars Overspeculation i visse<br />
Retninger först nu la<strong>de</strong>t sig föle og ville endog til<strong>de</strong>ls strække sin Virkning<br />
ud över k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aar, men <strong>de</strong>n Lethed, hvormed <strong>de</strong>tte hidtil bæres, viser noks<strong>om</strong><br />
Coloniens öcon<strong>om</strong>iske Kraft. Der uiangle<strong>de</strong> ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse ikke<br />
paa mörke Spaad<strong>om</strong>me <strong>om</strong>, at <strong>de</strong> glimren<strong>de</strong> Ti<strong>de</strong>r skul<strong>de</strong> blive efterfulgte af<br />
en Perio<strong>de</strong> af Criser og Tilbagegang. Forhol<strong>de</strong>ne syntes ogsaa fra först af<br />
ganske truen<strong>de</strong>, thi ikke alene vare Priserne paa fäste Eiendotnme og Sölvmineactier,<br />
efter at være drevne op til en, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t antages, overdreven Höi<strong>de</strong>,<br />
ätter sunkne ned til et Lavmaal, men Hve<strong>de</strong>hösten hav<strong>de</strong> ogsaa slaaet feil,<br />
G-uldminerues Udbytte var aftaget, og Importen, navnlig af Luxusvarer, tiltaget<br />
i foruroligen<strong>de</strong> Grad. Det viste sig imidlertid snart, at <strong>de</strong> öcon<strong>om</strong>iske Forhold<br />
i <strong>de</strong>tte unge Land, med en Elasticitet, s<strong>om</strong> er ukjendt i <strong>de</strong> gamle Samfund,<br />
hurtig kun<strong>de</strong> rette paa sig. De mangfoldige individuelle Tab, s<strong>om</strong> Overspeculationen<br />
foranledige<strong>de</strong>, vare i <strong>de</strong> fieste Tilfæl<strong>de</strong> kun en Flytning af Værdier<br />
fra en Haand til en an<strong>de</strong>n, men ikke nogen Tilintetgjörelse af Capital, og ine<strong>de</strong>ns<br />
nogle faa ruinere<strong>de</strong>s, hav<strong>de</strong> Samfun<strong>de</strong>ts store Flertal jevnt forbedret sin<br />
Stüling. Bankinstituterne, s<strong>om</strong> i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret i væsentlig Mon hav<strong>de</strong>
282<br />
maattet indskrænke Crediten, saa sig senere istand til at vise en Skaans<strong>om</strong>hed,<br />
<strong>de</strong>r vistnok var lige heldig for <strong>de</strong>m selv s<strong>om</strong> for Kun<strong>de</strong>rne. In<strong>de</strong>haverne af<br />
<strong>de</strong> kostbareste Eiend<strong>om</strong>me i City formaae<strong>de</strong> at ri<strong>de</strong> Stormen över og hol<strong>de</strong> Priserne<br />
oppe; et glimren<strong>de</strong> Udbytte af <strong>de</strong> fleste Sölvniiner i Broken Hill beviste<br />
efterhaan<strong>de</strong>n, at <strong>de</strong> i »Silver Bo<strong>om</strong>s» Ti<strong>de</strong>n betalte Priser for Actier neppe<br />
hav<strong>de</strong> været syn<strong>de</strong>rlig overdrevne, og tilslut k<strong>om</strong> en läng Perio<strong>de</strong> af rigeligt<br />
Regn, hvilket her i Colonien pleier at være ensbety<strong>de</strong>n<strong>de</strong> med et godt Aar for<br />
Landman<strong>de</strong>D. I <strong>de</strong>t hele taget tor man sige, at Aaret, uagtet begyndt un<strong>de</strong>r<br />
mindre heldige Auspicier, afslutte<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r en fuldt berettiget Fortröstning til<br />
Fremti<strong>de</strong>n.<br />
Colonien Victorias Finaniser. — Det ordinaire Budget, s<strong>om</strong> fremlag<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n<br />
30:te Juli, viste et Overskud af £ 1,607,559, i<strong>de</strong>t Indtægten for <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar tillagt Ballaneen fra <strong>de</strong>t nærmest foregaaen<strong>de</strong> udgjor<strong>de</strong> £ 9,779,505 og<br />
Udgifterne £ 8,171,946. Af Indtægterne androg Tol<strong>de</strong>n alene til £ 2,794,101,<br />
Sa!g og Bortleie af Staten tilhören<strong>de</strong> Jor<strong>de</strong>gods £ 581,183, Afgift paa in<strong>de</strong>nlands<br />
tilvirket Bræn<strong>de</strong>vin £ 95,710, Afgift af Arv £ 391,055 og Jernbanernes<br />
Bruttoindtægt £ 3,064,158. Stigningen i Afgift paa Arv, fra £ 137,545<br />
i 1887 og £ 220,169 i 1888, er især mærkelig s<strong>om</strong> Maalestok for Mæng<strong>de</strong>n<br />
af <strong>de</strong>n in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>tte Samfund opsamle<strong>de</strong> Capital. Af <strong>de</strong> Dödsboer, s<strong>om</strong> i Aarets<br />
Löb k<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r Behandling, udviste tven<strong>de</strong> hver en Formue af ganske nær<br />
£ 1,000,000, tven<strong>de</strong> andre hver e:a £ 350,000, 8 andre Formuer paa mellem<br />
£ 175,000 og £ 270,000 og i <strong>de</strong>t Hele var <strong>de</strong>r 58 Dödsboer paa över<br />
£ 20,000 og 839 paa över £ 1,000.<br />
Pengemarke<strong>de</strong>t var gjennem hele Aaret stringent, men <strong>de</strong>n af Bankinstituterne<br />
viste Forsigtighed og Tilbagehol<strong>de</strong>nhed anerkjen<strong>de</strong>s att have været fuldt<br />
berettiget og heldig i sine Virkninger. De större Banker indrömme<strong>de</strong> 5 %<br />
Rente for Deposita paa mindst 12 Maane<strong>de</strong>r, hvilket har hävt <strong>de</strong>n Virkning<br />
at bety<strong>de</strong>ligt foröge Summen af saadanne Deposita. Discontoen var 6 1 /, & 7<br />
% for förste Classes e<strong>om</strong>mercielle 3 og 4 Maane<strong>de</strong>rs Vexler, me<strong>de</strong>ns 8 % var<br />
Minimumsrenten for overdrafts. Banknoteringerne for 60 Dages Sigtvexler paa<br />
London vare i Aarets Löb:<br />
I <strong>de</strong>t hele har Bankvirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n i Aaret <strong>1889</strong> givet et for Actieeierne<br />
tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultat; for Laantagerne formo<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t nu paabegyndte Aar at<br />
ville medföre lempeligere Vilkaar, naar Betalingen for <strong>de</strong>n udskibe<strong>de</strong> Uld og<br />
Hve<strong>de</strong> strömmer ind.<br />
Anfallet af Falliter i <strong>1889</strong> var 372, hvilket er et större Antal end i<br />
noget af <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar med Undtag af 1871, 1872 og 1879, men kun<br />
faa af <strong>de</strong>m hav<strong>de</strong> Virkning i vi<strong>de</strong>re Kredse. Det samle<strong>de</strong> Belöb af alle Passiva<br />
var c:a £ 2,220,000, hvorimod fandtes Activa til angiven Værdi af över<br />
£ 2,500,000, hvilken Værdi dog maa ventes at ville blive bety<strong>de</strong>lig reduceret,<br />
da <strong>de</strong> fleste af Falliterne hav<strong>de</strong> sin Grund i Landkjöb til overdrevne Priser.<br />
Et stort »BuildingSoeiety», hvis Capital i vi<strong>de</strong>re Udstrækning end tiibörligt<br />
var anvendt til Speculation i Byeiend<strong>om</strong>me, maatte standse sine Betalinger, og
283<br />
tvungen Realisation befrygtes at ville for Aotieeierne medföre Tab af hele <strong>de</strong>n<br />
indskudte Capital, men nogen Mistillid til <strong>de</strong>nne Slags Pengeinstituter i <strong>de</strong>t<br />
hele synes ikke herved at være fremkaldt.<br />
Gul<strong>de</strong>xporten i <strong>1889</strong> androg til en Værdi af £ 2.269,476, hvoraf<br />
£ 287,326 i Barrer og Guldstöv, og £ 1,982.150 i Specie.<br />
Post og Jernbaner. — Fra 1 Januar 1890 er Portoen for Breve in<strong>de</strong>n<br />
Victoria nedsat fra 2 D. pr Ounce til 1 D. pr '/., Ounce, en Förändring, s<strong>om</strong><br />
modtoges med enstemmigt Bifald, og s<strong>om</strong> antagelig vil have heldige Folger.<br />
Correspoudoncen in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>nne Coioni er i <strong>de</strong> sidste 10 Aar tiltaget fra 27<br />
Breve aarlig pr Individ til 45 Breve, altsaa paa lidt nær <strong>de</strong>t samme s<strong>om</strong> in<strong>de</strong>n<br />
Storbritannien. Tarifen for Bog- og Pakkcpost samt for intercoloniale Forsen<strong>de</strong>lser<br />
have ikke un<strong>de</strong>rgaaet nogen Förändring, men synes <strong>de</strong>r at være en stedse<br />
stærkere Opinion for Indförelsen af aloien intereolonial Pennyporto.<br />
Jernbanebygning in<strong>de</strong>n Colonien fortsættes med stor Kraft, og er til saadan<br />
hidtil anvendt över £ 28,000,000. hvilken Capital allcre<strong>de</strong> DU mere end<br />
forrenter sig, uagtet, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t paastaaes, ÄDlæggene i flere Tilfæl<strong>de</strong> have været<br />
unödigt kostbare, og Linievalgene foretagne snarere af politiske end af öeon<strong>om</strong>iske<br />
Grun<strong>de</strong>. Den lille ifjor aabne<strong>de</strong> Bane fra Lilydale til Healesville viste<br />
sig at koste e:a £ 150.000 istedttfor, s<strong>om</strong> först bercgnet,
284<br />
porten af Uld fra Victoria s<strong>om</strong> Forbruget in<strong>de</strong>n selve Colonien er i jevnt Tiltagen<strong>de</strong>,<br />
og da man i Slutningen af forrige Aar og Begyn<strong>de</strong>isen af <strong>de</strong>t in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
har bavt rigeligt Regn, samt Rapporterne fra <strong>de</strong> andre uldproduceren<strong>de</strong><br />
Lan<strong>de</strong> ifcke la<strong>de</strong> befrygte nogen overdreven Concurranee, imö<strong>de</strong>se Eierne af Faarestationer<br />
in<strong>de</strong>n Victoria <strong>de</strong>n nærmeste Fremtid med <strong>de</strong> lyseste Forhaabninger.<br />
Paa Grund af <strong>de</strong>t y<strong>de</strong>rst mislige Udbytte af <strong>de</strong>n foregaaen<strong>de</strong> Höst holdtes<br />
alle Kornvarer gjennem hele Aaret <strong>1889</strong> i höi Pris. Marke<strong>de</strong>t var udsat for<br />
ret stærke Fluctuationer, fremkaldte <strong>de</strong>ls ved Agitationen for Toldbeskyttelse<br />
for Agerbrugets Producter, <strong>de</strong>ls ved <strong>de</strong> vexlen<strong>de</strong> Udsigter for <strong>de</strong>n ny Höst.<br />
1 Vinterens Löb faldt en rigelig Mæng<strong>de</strong> Regn, og fra först af tegne<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
ny Höst udmærket, men senere ugunstigt Veir har i flere Districter, især i<br />
Coloniens nordostlige Del, tilintetgjort Landmæn<strong>de</strong>nes store Forhaabninger, og<br />
Afkastningen i <strong>de</strong>t hele bliver un<strong>de</strong>r et Mid<strong>de</strong>lsaars. Rust har paa flere Ste<strong>de</strong>r<br />
gjort stor Ska<strong>de</strong>. En forelobig Berogning angiver <strong>de</strong>t i <strong>1889</strong> med Hve<strong>de</strong> besaae<strong>de</strong><br />
Areal til 1,180,000 Aeres og Gjennemsnitsudbyttet pr Acre til 9'53<br />
Bushel, altsaa Totalafkastningen til 11,254,000 Bushels. Herafantages 8,500,000<br />
at ville medgaa til at dække Behovet in<strong>de</strong>n Colonien. saale<strong>de</strong>.-< at 2,754,000<br />
Bushels skul<strong>de</strong> blive disponible for Export. Prisen naae<strong>de</strong> sit Maximum, 6 Sh.<br />
pr Bushel, i Marts Maaned efteråt Agerbrugsstatistikcn for <strong>de</strong>n forrige Höst<br />
var bleven offentliggjort, og sit Minimum, 3 Sh. 8'/2 D., i Begyn<strong>de</strong>isen af December<br />
Maaned, da Udsigterne for <strong>de</strong>n ny Höst stille<strong>de</strong> sig bedst.<br />
Mölleindustrien i Victoria har i senere Aar gjort mægtige Fremskridt,<br />
i<strong>de</strong>t man har skaffet sig store og tidsmæäsige Möller, og en stedse större Del<br />
af Hve<strong>de</strong>höstens Udbytte skibes i Form af Mel. Hidindtil har <strong>de</strong>nne Export<br />
næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> gaaet til Naboeolonierne. men <strong>de</strong>t an
285<br />
hvoraf <strong>de</strong>n foriige<strong>de</strong> Told paa Mel skul<strong>de</strong> træ<strong>de</strong> i Kraft samme Dag. s<strong>om</strong> Beslutningen<br />
fatte<strong>de</strong>s, og <strong>de</strong> övrige nye Toldsatser fra og med <strong>de</strong>n 24 October <strong>1889</strong>.<br />
Staten har i Aarets Löb anvendt store Summer, <strong>de</strong>ls til Præmier for<br />
Landbruget, <strong>de</strong>ls til Ansættelse af Lærere i specielle Brancher af Agerdyrkning<br />
og en<strong>de</strong>lig s<strong>om</strong> Laan til Vandledningsarbei<strong>de</strong>r i stor Scala. Et af <strong>de</strong><br />
mærkeligste Arbei<strong>de</strong>r af sidstnævnte Art er foretaget af et amerikansk Firma,<br />
Brödrene Chaffey, s<strong>om</strong> ere ifærd med at forvandle 25,000 Acres forhen rasten<br />
værdilöst Land, i Mildura i Coloniens nordvestlige Hjörne, til udmærket<br />
Haveland, skikket for Frugtavl. Trods sin fjerne Beliggenhed sælges Lan<strong>de</strong>t,<br />
efterlivert s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t bliver færdigt, med Lcthed til £ 15 pr Acre. Över 1,000<br />
Acres beraf solgtes ifjor og beplante<strong>de</strong>s med Frugttrær, og mindst andre 2,000<br />
Acres antages at ville blive beplante<strong>de</strong> i Löbet af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar. I Bairnsdale<br />
District, Gippsland, paabegyn<strong>de</strong>s iaar et lignen<strong>de</strong> storartet Irrigationsarbei<strong>de</strong>,<br />
<strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> Anlæg af över 100 miles Canaler, samt en Aquaduct över<br />
Mitchell-Flo<strong>de</strong>n. De liidtil beslutte<strong>de</strong> Vandledningarbei<strong>de</strong>r <strong>om</strong>fatte Arealer, s<strong>om</strong><br />
tilsammen have en Udstrækning af 1.224,000 Acres, og <strong>de</strong> af Staten bevilge<strong>de</strong><br />
Laan til disse Arbei<strong>de</strong>r andrage til £ 981,222.<br />
Bestræbelserne for Udryd<strong>de</strong>lse af Kaniner medförer frem<strong>de</strong>les Nödvendighe<strong>de</strong>n<br />
af adskillige kostbare Foranstaltninger. skjöndt Dyrenes Antal i senere<br />
Aar skal have aftaget bety<strong>de</strong>lig.<br />
Bergværksdrijt. Udbyttet af Victorias Guldminer var i <strong>1889</strong> 646,359<br />
Ounces, mod 634,999 i 1888. Den stadige Nedgaaen i Udbyttet, s<strong>om</strong> har fun<strong>de</strong>t<br />
Sted lige si<strong>de</strong>n 1880, er altsaa nu standset, og man liar Haab <strong>om</strong> en opadgaaeu<strong>de</strong><br />
Bevægelse, væsentligen grun<strong>de</strong>t paa, at man ved Dybboringer har opdaget<br />
flere nye Gange af guldholdig Kvarts.<br />
Boringer efter Stenkul foretages med stor Kraft, men uagtet man har fun<strong>de</strong>t,<br />
at Victorias Kulleier strække sig över et Areal af 3,000 engelske Kvadratmile<br />
og <strong>om</strong>fatte mindst 9 forskjellige »seams» af Tykkelse fra 20 til 60<br />
Tömmer, er dog hidtil ingen nævneværdig Drift aabnet u<strong>de</strong>n ved Mirboo og<br />
Moe, hvor nogle relativt ubety<strong>de</strong>lige Miner allere<strong>de</strong> i flere Aar have været<br />
drevne. Der er dog mange, s<strong>om</strong> tro, at Kulproduktionen i Victoria in<strong>de</strong>n ret<br />
mange Aar vil have naaet en bety<strong>de</strong>lig Höi<strong>de</strong>.<br />
En Masse Capital fra Victoria er anbragt i Broken Hill Sö!v- og Blygruber,<br />
hvilke geographisk tilhöre New South Wales, men i c<strong>om</strong>merciel Henseen<strong>de</strong><br />
Victoria og South Australia. For at give Idé <strong>om</strong> disse Grubers Rigd<strong>om</strong> anföres,<br />
at ved en enkelt af <strong>de</strong>m, »The Proprietory Mine», uddreves i <strong>1889</strong><br />
6,077,845 Ounces Solv og 25,631 Ton Bly, hvilket efter en Pris af 3 Sh.<br />
7 D. pr Ounce Solv og £ 12 pr Ton Bly giver <strong>de</strong> respective Værdier af<br />
£ 1,088,947 og £ 307.572. og ingen Mindskning spores i Malmens Mæng<strong>de</strong><br />
eller Righoldighed. Den gjennemsDitlige Udvinding af hver Ton Malm ved <strong>de</strong>nne<br />
Grube er 40 Ounces Solv.<br />
Skibsfarten og Fragtmarke<strong>de</strong>t. Naar bortses fra <strong>de</strong>n meget bety<strong>de</strong>lige intercoloniale<br />
Skibsfart, hvor<strong>om</strong> mere ne<strong>de</strong>nfor, ank<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> til Coloniens Havne<br />
541 Fartöier, drægtige 901.446 Ton, mod 563 Fartöier, drægtige 842,804<br />
Ton, i 1888 og 465 Fartöier, drægtige 669,495 Ton, i 1887.
286<br />
Af disse Fartöier, hvilke alle, med nogle faa Undtagelser, losse<strong>de</strong> og la<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
i Melbourne, ank<strong>om</strong>:<br />
Gjennemsnitstonnagen af <strong>de</strong> til Victoria fra oversöiske Lan<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne<br />
Fartöier udgjor<strong>de</strong>:<br />
Af ovenanförte Opgaver sees, at me<strong>de</strong>ns Fartöiernes Antal i <strong>1889</strong> aftog<br />
med 22, tiltog dog Tonnagen med 58,642 Ton samt at ine<strong>de</strong>ns Seilskibeues<br />
Antal aftog med 41, tiltog Dampskibeneg med 19. Ligele<strong>de</strong>s sees at Gjennemsnitstonnagen<br />
af saavel Dampskibe s<strong>om</strong> Seilskibe har været i stærkt Stigen<strong>de</strong>.<br />
Den An<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Fartöier tage i Farten paa Colouien,<br />
er si<strong>de</strong>n 1888 hurtigt aftagen<strong>de</strong>. De tidligere anförte Opgaver udvise, at <strong>de</strong>n<br />
fra 1888 til <strong>1889</strong> aftog med tilsammen 15 Fartöier og 12,819 Ton; men<br />
Forhol<strong>de</strong>t udhæves skarpere naar tilföies, at af <strong>de</strong> i <strong>1889</strong> ank<strong>om</strong>ne Fartöier<br />
hörte nogle egentlig til foregaaen<strong>de</strong> Åars Saison, samt at <strong>de</strong>r til Dato i 1890<br />
kun er ank<strong>om</strong>met 3 norske og et svensk Fartöi, og at <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> fölgen<strong>de</strong> 4<br />
Maane<strong>de</strong>r neppe vil ank<strong>om</strong>me mere end 2 eller 3 andre hertil, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r i<br />
förste Halv<strong>de</strong>l af <strong>1889</strong> ank<strong>om</strong> 21 norske og 9 svenske Fartöier. Dampskibenes<br />
gradvise Fortrængen af Seilskibene har ingen Del i <strong>de</strong>tte mærkelige Forhold;<br />
thi <strong>de</strong>nne viser sig mest i Farten herfra paa China, Japan og Indien samt<br />
i Stykgodstransporten til og fra Storbritannien, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n <strong>om</strong>trent er forbleven<br />
u<strong>de</strong>n Virkning i <strong>de</strong>n Fart, hvori vore Skibe mest fandt Anven<strong>de</strong>lse, nemlig<br />
i Trælasttransporten fra Hjemlan<strong>de</strong>ne samt fra Puget Sound. Af större<br />
Betydoing er, at Melbournes Han<strong>de</strong>ls- og Havneforhold efterhaan<strong>de</strong>n have medgivet<br />
Anven<strong>de</strong>lsen af långt större Fartöier end tidligere, thi <strong>de</strong>t er ty<strong>de</strong>ligt at
287<br />
u<strong>de</strong>n en kjen<strong>de</strong>lig Forskjel i Fragtraterne, hvilken Han<strong>de</strong>lsver<strong>de</strong>nen hersteds ikke<br />
har syn<strong>de</strong>rlig Grund til at indrömme, kunne smaa Skibe ei udhol<strong>de</strong> Concurrencen<br />
med store. At vi mangle tidsmæssigt Materiel, <strong>de</strong>t vil sige större, og i<br />
Forhold <strong>de</strong>rtil ei altfor dybgaaen<strong>de</strong>, Fartöier synes virkelig at være Hovedgrun<strong>de</strong>n<br />
til, at vi fortrænges fra <strong>de</strong>nne Fart, thi nogen Aftagen af Trælastiinporten<br />
har ikke fun<strong>de</strong>t Sted. Me<strong>de</strong>ns i 1886 <strong>de</strong>t norske Flag her i Havnen var<br />
stærkest representeret næst <strong>de</strong>t britiske, ank<strong>om</strong> i 1887, 88 og 89 kun 37,<br />
48 og 36 norske Skibe, mod respective 67, 66 og 76 iydske Skibe. I <strong>de</strong><br />
samme Aar ank<strong>om</strong> til Melbourne respective 17, 14 og 12 svenske Skibe. —<br />
Bi alene i Trælasttransporten fra Öätersöen, men <strong>om</strong>trent i al Fart paa Victoria,<br />
hvori <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Skibe bidtil fandt Sysselsættelse, alene med Undtag<br />
af Puget Sound-Farten, synes <strong>de</strong> paa god Vei til at fortrænges af <strong>de</strong><br />
tydske, hvilket fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Opgave över, fra hvilke Havne <strong>de</strong> 45<br />
tydske Seilskibe, <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> besögte Melbourne, ere ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige og<br />
Norge med Trælast ank<strong>om</strong> 26 tydske Skibe, fra Californien med D:o 1, fra<br />
Clarence River med D:o 3, fra Mauritius eller Java med Sukker 8. fra tydske<br />
Havne med Stykgods 3, fra engelske Havne med D:o 3 og 1 fra amerikansk<br />
Havn med D:o. I <strong>de</strong>nne Förbin<strong>de</strong>lse kan tilföies, at <strong>om</strong>kring 20 tydske<br />
Fartöier ätter skulle være un<strong>de</strong>rveis hertil med Trtelast fra Nor<strong>de</strong>uropa eller<br />
befragte<strong>de</strong> for saadan Reise, og at flere af disse, saayels<strong>om</strong> af <strong>de</strong> ifjor ank<strong>om</strong>ne,<br />
ere Fartöier paa över 1.500 Register Ton, et endog paa 2,700 Ton. — Ogsaa<br />
britiske Fartöier tage stedse större Del i <strong>de</strong>nne Fart, me<strong>de</strong>ns paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n<br />
Si<strong>de</strong> et stedse stigen<strong>de</strong> Antal amerikanske tre- og firmaste<strong>de</strong> Skonnerter fin<strong>de</strong><br />
Sysselsættelse i Puget-Sound-Farten, og ved sin hensigtsmæssige Construction<br />
og Udstyr synes at kunne seile med långt större For<strong>de</strong>l end alle Coneurrenter,<br />
hvorfor man maa undre sig över, at <strong>de</strong> hidtil ej have fun<strong>de</strong>t Efterlignere.<br />
Ogsaa i Trælastfarten mellem New Zealand og Australias Fastland have flere<br />
af nævnte amerikanske Fartöier <strong>de</strong>ltaget, og <strong>de</strong>t med saadant Held, at et Par<br />
af <strong>de</strong>m angivelig skulle være <strong>om</strong>trent optjente i Löbet af 12 Maane<strong>de</strong>r, uagtet<br />
Fragterne kun have været <strong>de</strong> samme, s<strong>om</strong> i flere Aar have staaet aabne ogsaa<br />
for vore Fartöier. Samtlige disse Skibe ere grundtgaaen<strong>de</strong>, bre<strong>de</strong> og länge,<br />
samt have en i Forhold til Registertonnagen usædvanlig stor Bæreevne, og ere<br />
saale<strong>de</strong>s bygge<strong>de</strong> at <strong>de</strong> kunne tage en enorm Dækslast. Exempelvis anföres,<br />
at et iaar hertil ank<strong>om</strong>met amerikansk Fartöi paa c:a 500 Ton in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong> samme<br />
Standardtal Trælast s<strong>om</strong> et samtidig ank<strong>om</strong>met norsk Fartöi paa över 900 Ton.<br />
De ere altid forsyne<strong>de</strong> med Dampwinch, auven<strong>de</strong>lig saavel un<strong>de</strong>r Arbei<strong>de</strong> med<br />
Lasten s<strong>om</strong> ved Ankerhivning og Seilsætning, en Foranstaltning, <strong>om</strong> hvis Hensigtsmæssighed<br />
for australisk Fart alle svenske og norske Skibsförere, med<br />
hvem man har tält <strong>om</strong> Sägen, have været enige. i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> samtlige udtale, at en<br />
Dampwinch sandsynligvis vil<strong>de</strong> være optjent paa c:a et Aar — og dog har<br />
blandt alle <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Fartöier, s<strong>om</strong> ifjor besögte Melbourne, kun et<br />
været forsynet med en saadan.<br />
Ved Si<strong>de</strong>n af Mangelen paa passen<strong>de</strong> Fartöier, bör man formo<strong>de</strong>, at til<strong>de</strong>ls<br />
nogen Misregning fra vore Re<strong>de</strong>res Si<strong>de</strong> er Grund til, at <strong>de</strong> have draget<br />
sig tilbage fra Australiafarten. — De i <strong>de</strong>n nærmest foregaaen<strong>de</strong> Tid notere<strong>de</strong><br />
Fragtrater paa Sydamerika maa visselig indrömmes at have været relativt be<br />
ty<strong>de</strong>lig höiere end <strong>de</strong> i australiske Farvan<strong>de</strong> gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>. men <strong>de</strong>t tör vel befrygtes,<br />
at förstnævnte Fragter igjen ville fal<strong>de</strong> lige hurtigt, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> ere stegne,<br />
ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>t paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> af <strong>de</strong> bedste Autoriteter her ansees sikkert,<br />
at <strong>de</strong> australiske Fragter, <strong>de</strong>r for Ti<strong>de</strong>n ere go<strong>de</strong>, ville hol<strong>de</strong> sig længe eller<br />
endog stige, maaske alene med Undtag af Fragterne for direete Retourreiser<br />
fra Melbourne til England. — Man tror at tur<strong>de</strong> anbefal<strong>de</strong> Re<strong>de</strong>re, s<strong>om</strong> tage
288<br />
Trælastfragter til Australien, at speculere i pig-iron, thi <strong>de</strong>r er god Udsigt til<br />
at tjene paa V<strong>år</strong>en, og selv <strong>om</strong> man i Undtagelseafald skul<strong>de</strong> have noget Tab<br />
paa <strong>de</strong>n, vil <strong>de</strong>tte vanskelig kunne gaa op til mere end hvad man indsparer i<br />
Ballast og foröget Lastemm for Trælast. Hosföie<strong>de</strong> Beregning giver et, s<strong>om</strong><br />
man tror, correet Gjennemsnit af hvad man un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> i seaere Ti<strong>de</strong>r gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Noteringer og fölgen<strong>de</strong> <strong>de</strong> her givne Vink vil kunne paaregne at tjene med<br />
et Seilskib paa 1,100 Ton ved en Reise fra England til Norge, Melbourne,<br />
Honolulu, Puget Sound og tilbage til England.<br />
Beregning över Udbyttet af en Reise fra London til Fredriksstad, Melbourne,<br />
Neweastle N. S. W., Honolulu, Puget Sound og tilbage til London med<br />
Skib paa 1,100 Reg.-ton; Skibet forudsat hjemmifra forsynet med Dampwinch:<br />
Af <strong>de</strong> svenske og norske Skibe, s<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> besögte Uistrietet, ank<strong>om</strong><br />
fra Norge 14, fra Sverige 13, fra Puget Sound 14, fra Hamelin Bay 2, Clarence<br />
River 1, Arcbangel 2, Miramichi 1, samtlige med Trælast; med Sukker<br />
ank<strong>om</strong> 2 fra Mauritius og 1 fra Samarang, og 1 Skib bragte Stykgods fra<br />
Hamburg.<br />
Hidfragterne fra Norge variere<strong>de</strong> mellem £ 5 og £ 7, fra Sverige<br />
mellem £ 5" 10' 0 og £ 7' 10' 0 og fra Puget Sound mellem 57 Sh. 6 D.<br />
og 62 Sh. 6 D. Sidstnævnte Fragter ere stadigt stegne og senest skal være<br />
sluttet Fartöier til 67 Sh. 6 D.<br />
Af <strong>de</strong> hidk<strong>om</strong>ne svenske og norske Fartöier befragte<strong>de</strong>s for Retourreisen<br />
et forholdsvis meget större Antal end i <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar — nemlig 30<br />
norske og 9 svenske — her i Melbourne, u<strong>de</strong>n mellemk<strong>om</strong>st af Mæglere i<br />
Europa, og maa <strong>de</strong>tte Forhold i Almin<strong>de</strong>lighed anses at have været til bety<strong>de</strong>lig<br />
Por<strong>de</strong>l for Re<strong>de</strong>rne. Der rar gjennemgaaen<strong>de</strong> mange og go<strong>de</strong> Fragter i Marke<strong>de</strong>t.
289<br />
Goprafragteme fra Stillehavsöerne til Europa holdt sig godt, varieren<strong>de</strong><br />
mellem 40 Sh. og 62 Sh. 6 D. pr Ton, dog ofte betinget B<strong>om</strong> lump sum, og<br />
slutte<strong>de</strong>s 7 af vore Fartöier for saadan Fart.<br />
Ogsaa Sukkerfragterne holdt sig godt. Et norsk Fartöi paa 920 Ton<br />
slutte<strong>de</strong>s hersteds for Kul til Java à 14 Sh. og Sukker tilbage til Melbourne<br />
à 22 Sh. 6 D., hvilken Reise gav et meget tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultat. Tidligere<br />
i Aaret bragte et an<strong>de</strong>t norsk Fartöi Sukker fra Java à 27 Sh. 6 D. Et<br />
svensk Fartöi paa 370 Ton slutte<strong>de</strong>s for Stykgods herfra til Mauritius à S.<br />
400 og Sukker tilbage à £ 500. Reisen medtog 113 Dage.<br />
TJldfragteme fra Melbourne til Europa pr Seilskib notere<strong>de</strong>s i Aarets förste<br />
6 Maane<strong>de</strong>r til l /i D. for uvadsket og s /8 for vadsket, <strong>de</strong> folgen<strong>de</strong> 5 Maanedcr<br />
til '/» D. for uvadsket og 5 /8 for vadsket og i December Maaned til<br />
'/,, D. for uvadsket og "/,„ for vadsket. Dampskibsfragterne for samme Vare<br />
naae<strong>de</strong> sit Minimum i Februar, da <strong>de</strong> vare jevnstore med Seilskibsfragterne, og<br />
sit Maximum i December, da <strong>de</strong>r notere<strong>de</strong>s /« D. for uvadsket og '/s D. for<br />
vadsket. Til Boston med Uld befragte<strong>de</strong>s kun fem Skibe, af hvilke <strong>de</strong> tre<br />
vare norske, til Fragter af £ 1,250, £ 925 og £ 1,250 for respective 873,<br />
556 og 826 Reg.-Ton. Et norsk Fartöi paa 1.006 Ton befragte<strong>de</strong>s til Antwerpen<br />
à £ 1,950 og et D:o paa 967 Ton til Hull à £ 1,850.<br />
Af Guanofragter var <strong>de</strong>r usædvanlig faa i Marke<strong>de</strong>t.<br />
Kulfragterne fra Newcastle, N. S. W., sto<strong>de</strong> ret höit, exempelvis til Java<br />
14 Sh. til 16 Sh., til San Francisco 13 Sh. til 20 Sh., Shanghai 16 Sh. til<br />
20 Sh., Mauritius 16 Sh. til 22 Sh. 6 D., og til Honolulu skal i Begyn<strong>de</strong>isen<br />
af Aaret være betalt 27 Sh. 6 D.; senere faldt sidstnævnte Fragter, indtil <strong>de</strong><br />
i Juni, Juli og August vare ne<strong>de</strong> i 12 Sh. (hvilket dog er höiere end <strong>de</strong>r<br />
nogensin<strong>de</strong> betaltes i 1886 og <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r af 1887), hvorefter <strong>de</strong> ätter<br />
stege til 18 Sh. — I Melbourne slutte<strong>de</strong>s bl. a. et svensk Skib til Honolulu<br />
à 24 Sh., to norske til Batavia à 15 Sh. og 16 Sh., et D:o til Mauritius à<br />
17 Sh. og et D:o til Padang à 21 Sh.<br />
Tven<strong>de</strong> norske Skibe befragte<strong>de</strong>s hersteds at läste Stykgods i Auckland,<br />
N. Z., for New-York til Fragter £ 1,800 og £ 2,050 for respective 796 og<br />
920 -Reg.-Ton. Et norsk Jernskib paa 1,074 Ton indtog hersteds Stykgodslast<br />
for Antwerpen til Fragt £ 1,950.<br />
Den intercoloniale Fragtfart er meget bety<strong>de</strong>lig og beskjæftiger for Colonien<br />
Victorias Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, inedregnet Flodfarten paa Murray, <strong>om</strong>trent dubbelt<br />
saa stor Tonnage s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n oversöiske. Fragterne i <strong>de</strong>nne Fart have hidtil<br />
holdt sig höie, og formenes <strong>de</strong>tte Forhold at ville vedvare endnu i adskillige<br />
Aar; men for at dragé fuld For<strong>de</strong>l af Deltagelse i samme, vil <strong>de</strong>t i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
være nödvendigt at mo<strong>de</strong> frem med specielt berfor bygge<strong>de</strong> Fartöier.<br />
Enkelte svenske og norske Skibe fandt dog i <strong>de</strong>t forlöbne Aar ret for<strong>de</strong>lagtig<br />
Anven<strong>de</strong>lse i <strong>de</strong>nne Fart. Et Norsk Fartöi paa 828 Ton befragte<strong>de</strong>s med Stenkul<br />
à 27 Sh. 6 D. fra Newcastle, N. S. W., til Roebuck Bay, en hidtil li<strong>de</strong>t<br />
kjendt Havn i Western Australia, hvilken dog skal være god endog for större<br />
Fartöier. Et norsk Fartöi på 1,100 Ton gik fra Melbourne til Bluff Harbour,<br />
N. Z., for at tage Trælast til Port Pirie à 35 Sh. pr 1,000 Fod, hvilket formenes<br />
at have givet et godt Resultat. Et D:o bragte Mel fra Melbourne til<br />
Sydney og flere andre toge Mel s<strong>om</strong> Ballast til Newcastle, N. S. W. Et svensk<br />
Fartöi paa 370 Ton afgik herfra med Mel til Newcastle, hvor Stenkul indtoges<br />
for Corinna Bay i Western Australia. Derefter laste<strong>de</strong>s Tömmer i Rockingham<br />
for A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> à 24 Sh. pr load. — Et norsk Fartöi paa 769 Ton| gjor<strong>de</strong><br />
en lignen<strong>de</strong> Reise med Fragt af 17 Sh. 6 D. for Kul fra Newcastle, N. S. W-,<br />
til Freemantle, W. A., og Retur til Melbourne med Tömmer à 27 Sh. 6 D.pr load.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 19
290<br />
Et svensk Fartöi afgik fra Melbourne til Circular Head, Tasmania, at<br />
<strong>de</strong>rsteds läste Poteter for Sydney, gik <strong>de</strong>rfra til Clarence River og indtog Rundtömmer<br />
for Melbourne à 1 Sh. 4 D. pr löben<strong>de</strong> Fod. — Clarence River <strong>om</strong>taltes<br />
nærmere i forrige Aarsberetning uagtet Farten paa <strong>de</strong>nne Havn da var<br />
forholdsvis ubety<strong>de</strong>lig, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n regelmæssig kun beskjæftige<strong>de</strong> fire Fartöier.<br />
Iaar have 18 Fartöier været anvendte i <strong>de</strong>nne Fart. Et for <strong>de</strong>nne speeielt<br />
bygget australisk Fartöi, 309 Reg.-Ton stort, gjor<strong>de</strong> i Aarets Löb 8 Reiser<br />
paa Clarence River, og bar man faaet opgivet fölgen<strong>de</strong> Beregning for Reisernes<br />
Resultat:<br />
Fragt af 8 Ladninger Trælast fra Clarence River til<br />
Melbourne<br />
Fäste Udgifter i Melbourne og Clarence River förste<br />
og femte Reise, hver Gäng, £ 75. 19. 0 og 6 andre<br />
£ 4,800. 0. 0<br />
Reiser, hver Gäng, £ 56. 13. 0: » 491. 16. 0<br />
Tilbage £ 4,308. 4. 0<br />
s<strong>om</strong> efter Dækning af Udgifter til Hyre, Proviant, Assurance og mindre Reparationer<br />
maa antages at give et udmærket Udbytte. Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Fartöi er<br />
forsynet med Dampwinch, stikker lästet kan 12' 6", har ingen Mellemdæksbjelker<br />
samt er c:a 135' långt i Kjolen. Fragterne paa Clarence River sto<strong>de</strong><br />
i hele <strong>1889</strong> i 1 Sh. 4 D. pr löben<strong>de</strong> Fod for Rundtömmer (60' långt og 2'<br />
Diameter i <strong>de</strong>n tykke En<strong>de</strong>.<br />
Richmond River, noget nor<strong>de</strong>nfor Clarence River, strömmer gjennem et<br />
an<strong>de</strong>t Skovdistrict, <strong>de</strong>r hidtil kun er li<strong>de</strong>t udnyttet. Fartöier kunne ikke fly<strong>de</strong><br />
ind her med större Dybgaaen<strong>de</strong> end 9 Fod.<br />
faa adskillig Export til Melbourne.<br />
Ste<strong>de</strong>t antages dog snart at ville<br />
Havneforhold. Muddring i Yarra-Flo<strong>de</strong>n og Hobson Bay fortsættes med<br />
stor Kraft, hvilket ogsaa er nödvendigt, da Flo<strong>de</strong>n beregnes at afsætte över<br />
250,000 Cubicyards Dynd aarligen. Un<strong>de</strong>r extraordinær Vandstand k<strong>om</strong> i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Maaned et norsk Skib op til Melbourne Wharf med et Dybgaaen<strong>de</strong> af<br />
20' og 4", men er <strong>de</strong>tte förste Gäng, at man har lykkets at naa op mçd saa<br />
stort Dybgaaen<strong>de</strong>, og i Almin<strong>de</strong>lighed tör man endnu ikke gjöre Regning paa<br />
at k<strong>om</strong>me op med mere end 18' 6" à 19'.<br />
Coneurrence mellem forskjellige Dampskibseiere bevirke<strong>de</strong> i Slutningen af<br />
forrige Aar en y<strong>de</strong>rligere Reduction i Betalingen for Bugsering, og erhol<strong>de</strong>s<br />
saadan nu for 6 D. pr Ton fra Ankergrund i Hobson Bay til Losseplads og<br />
tilbage; mindre Fartöier skulle kunne opnaa endnu billigere Beregning.<br />
Der yttrer sig en stedse stærkere Opinion for Lodspengenes Nedsættelse.<br />
Ligele<strong>de</strong>s har man fremhævet Nödvendighe<strong>de</strong>n af, at <strong>de</strong>r u<strong>de</strong>nfor Indseilingen<br />
til Port Phillip höi<strong>de</strong>s mindst en Lodskutter til, og helst en Lodsdamper. Et<br />
nylig indtruffet Förlis af et britisk Skib, s<strong>om</strong> ikke hav<strong>de</strong> kunnet erhol<strong>de</strong> Lods<br />
og <strong>de</strong>rfor sögte at seile ind u<strong>de</strong>n en saadan, har ätter hendraget Opmærks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n<br />
paa <strong>de</strong>nne Sag og vist <strong>de</strong>ns Betydning.<br />
Troelastmarke<strong>de</strong>t. — Omsætningen var mindre end i 1888, men antages i<br />
<strong>de</strong>t Hele at have givet et tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultat. Priserne holdt sig jevnere<br />
end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, uagtet til en Tid adskillig Usikkerhed fremkaldtes<br />
ved Forventningen <strong>om</strong> bety<strong>de</strong>lige Forandringer i Trælasttol<strong>de</strong>n; tilslut bibeholdtes<br />
dog <strong>de</strong> gamle Toldsatser uforandre<strong>de</strong> undtagen for Artikelen »Colonial Hardwoods»<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Angaaen<strong>de</strong> Importen af <strong>de</strong> forskjellige Sorter Trælast og <strong>de</strong> Priser, s<strong>om</strong><br />
samme have betinget, opgives:
291<br />
»Baltic & Scotch Floorings» og »Weatherboards». Importen androg til<br />
48,558,989 auperficial feet. Omssetningen var ganske livlig og Beholdningen<br />
til ingen Tid overdrevent stor, dog trykke<strong>de</strong>s Priserne enkelte Gange ved samtidig<br />
Ank<strong>om</strong>st af flere store Ladninger fra Scotland. Der skal være betalt for:<br />
Af Furuplanker og Battens importere<strong>de</strong>s 13,493 Standards, mod 13,957<br />
Standards i 1888, og af Granplanker 115,548 Stykker, mod 72,977 Stykker<br />
i 1888. Omsætningen var ingenlun<strong>de</strong> livlig og Beholdningen stor, saavel ved<br />
Aarets Begyn<strong>de</strong>lse s<strong>om</strong> ved <strong>de</strong>ts Slutning. For Furuplanker »mixed» betaltes<br />
6 à 7 D., D:o tertia 5"/4 à 6 D., Battens 5 à 5'/4 D., og for Granplanker<br />
37a à 4 Va D-, alt beregnet pr Fod af 3"X9"- — I Oregon fandt<br />
til en Tid en meget activ Speculation Sted, i<strong>de</strong>t alt, s<strong>om</strong> fandtes disponibelt<br />
af <strong>de</strong>nne Sort Trælast, samle<strong>de</strong>s paa nogle faa Hæn<strong>de</strong>r. Importen androg kun<br />
til 33,456,039 superficial feet, mod 54.981,783 i 1888. I Begyn<strong>de</strong>isen af<br />
Aaret vare länge Dimensioner, 40 til 80 Föds, stærkt efterspurgte og betinge<strong>de</strong><br />
fra £ 7. 0. 0 til £ 9. 15. 0 pr 1,000 sup. feet, ine<strong>de</strong>ns kortere solgtes til 5. 10. 0<br />
à £ 6. 10. 0. Senere gik Priserne bety<strong>de</strong>lig ned, især for <strong>de</strong> länge Dimensioners<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
De importere<strong>de</strong> Mæng<strong>de</strong>r af andre Amerikanske Trmsorter og <strong>de</strong> for samme<br />
betinge<strong>de</strong> Priser opgives at bave været:<br />
Sugar Pine, <strong>de</strong>r væsentligen ligner Clear Pine, men er c:a 10 % billigere,<br />
noget blö<strong>de</strong>re i Ve<strong>de</strong>n samt let at forarbei<strong>de</strong>, fin<strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> adskillig Anven<strong>de</strong>lse<br />
her, især til Forarbei<strong>de</strong>lse af Döre, og vil maaske k<strong>om</strong>me til at importeres<br />
i stigen<strong>de</strong> Mæng<strong>de</strong>. — Kauri. Det i forrige Aarsberetning <strong>om</strong>talte, i Melbourne<br />
danne<strong>de</strong> Actieselskab, <strong>de</strong>r har erhvervet Störsteparten af New Zealands<br />
Kauriskove, har iaar med stor Kraft lagt an paa at skaffe <strong>de</strong>nne Træsort Indpas<br />
i Storbritannien, hvortil adskillige Ladninger afskibe<strong>de</strong>s især fra Kaipara-<br />
Districtet; flere svenske og norske Fartöier befragte<strong>de</strong>s i Melbourne for <strong>de</strong>nne<br />
Fart. Til Melbourne importere<strong>de</strong>s i <strong>1889</strong> <strong>om</strong>trent samme Kvantum Kauri g<strong>om</strong><br />
i <strong>de</strong>t nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar, nemlig 16,386,874 sup. feet, hvilket synes at<br />
være ei ubety<strong>de</strong>ligt över Marke<strong>de</strong>ts Behov, uagtet Forbruget er i Tiltagen<strong>de</strong>.<br />
Gjennemsnitlig angives fölgen<strong>de</strong> Priser opnaae<strong>de</strong>: Logs 10 à 11 Sh., Flitches<br />
16 Sh. 6 D., Bord 16 à 18 Sh., alt pr 100 sup. feet. Af Ce<strong>de</strong>r importere<strong>de</strong>s,<br />
mest fra Queensland, 1,247,459 sup. feet, hvilket er noget mindre end i 1888.<br />
Den i <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aarsberetninger <strong>om</strong>nævnte, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t synes<br />
li<strong>de</strong>t begrun<strong>de</strong><strong>de</strong> Toldbegunstigelse for visse amerikanske Træsorter samt Kauri<br />
og Ce<strong>de</strong>r, naar <strong>de</strong> ere af Dimensioner un<strong>de</strong>r 7"X2'/,", er trods Forestillinger<br />
fra Consultatets og herværen<strong>de</strong> Trælastagenters Si<strong>de</strong> bibeholdt ogsaa i <strong>de</strong>n revi<strong>de</strong>ra<strong>de</strong><br />
Toldtarif.
292<br />
Trælastmarke<strong>de</strong>ts Udsigler for in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar tage sig ei sær<strong>de</strong>les lyse<br />
ud, og synes <strong>de</strong>r for Ti<strong>de</strong>n, un<strong>de</strong>r indskrænket Byggevirks<strong>om</strong>hed, at gjöre sig<br />
gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> en Ten<strong>de</strong>nts til nedadgaaen<strong>de</strong> Priser.<br />
Fisk. Marke<strong>de</strong>t for saltet og preserveret Fisk holdt sig roligt med nogen<br />
Stigning henimod Slutningen af Aaret. For Sild opnaae<strong>de</strong>s, un<strong>de</strong>r inskrænket<br />
Tilförsel bedre Priser end i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar; ligesaa holdt California Lax<br />
sig i forholdsvis höi Pris. 1 Sardiner speculere<strong>de</strong>s en<strong>de</strong>l, u<strong>de</strong>n at man dog<br />
formaae<strong>de</strong> at drive Priserne i Veiret. De talrige Præmier, s<strong>om</strong> ved Udstillingen<br />
tilkjendtes forskjellige Slags svenske og norske Fiskeeonserver, i Förbin<strong>de</strong>lse<br />
med Agenternes ihærdige Arbei<strong>de</strong>, har benle<strong>de</strong>t Publieums Opmærks<strong>om</strong>hed<br />
paa disse Sagers fortrinlige Kvalitet, og er Omsætningen af samme allere<strong>de</strong> ret<br />
bety<strong>de</strong>lig og tilsynela<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i jevn Stigning. Forskjellige Sorter nedlagt Sild,<br />
især fersk, samt »kippered» Sild i Blikdaaser synes at vin<strong>de</strong> mest Favör. Klipfisk<br />
af Lange — bvilken her foretrækkes fremfor Torsk og Hyse — betinge<strong>de</strong><br />
ret go<strong>de</strong> Priser, nemlig fra 4 D. til 5 D. pr % mod kun 2'/, D. à 3 l /a D.<br />
i 1888. Tilförselen var knap, formentlig især paa Grund af at <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong><br />
Åars Operationer i <strong>de</strong>nne Vare til<strong>de</strong>ls hav<strong>de</strong> bragt Tab. Amerikansk<br />
»boneless cod», <strong>de</strong>r er en sær<strong>de</strong>les holdbar Vare, sælges i stedse större Mæng<strong>de</strong>r<br />
og synes nu at være mere efterspurgt end törret Lange. — Totalimporten<br />
i nasstforegaaen<strong>de</strong> Aar androg til: af alle Slags preserveret Fisk (hvilken er<br />
belagt med en Told af 2 D. pr «) 3,167,823 « til Værdi £ 100,524, og<br />
af saltet Fisk (<strong>de</strong>r er toldfri) 23,276 Cwt til Værdi £ 40,788. Melbournes<br />
Forsyning med fersk Fisk er frem<strong>de</strong>les langtfra hvad <strong>de</strong>n bur<strong>de</strong> være,<br />
naar Hensyn tages til Kysternes og Indsöernes Fiskerigd<strong>om</strong>. Her mangler endnu<br />
eu tilstrækkelig övet, fast Fiskerbefolkning, samt især Adgang til billig Is. De<br />
faa med Afkjölingsapparat forsyne<strong>de</strong> Jernbanevogne, s<strong>om</strong> man försögsvis har<br />
anska£Fet for Transport af Fisk fra Gippsland Lakes til Melbourne, have vist<br />
sig hensigtsmæssige, ihvorvel Forsen<strong>de</strong>lsen med <strong>de</strong>m fal<strong>de</strong>r kostbar. — Nogle<br />
i Aarets Löb anstille<strong>de</strong> Forsög paa Fiske med Damptrawler u<strong>de</strong>nfor Victorias<br />
Kyster synes ikke at have vseret krone<strong>de</strong> med Held, formentlig især af <strong>de</strong>n<br />
Grund, at her ei fin<strong>de</strong>s tilstrækkelig store Banker med jævnt og passen<strong>de</strong> Dyb.<br />
De fleste norske Mærker af Medicintran fin<strong>de</strong>s representere<strong>de</strong> her, men<br />
Omsætningen saavel af <strong>de</strong>nne Vare s<strong>om</strong> af simplere Sorter Fisketran er ikke<br />
bety<strong>de</strong>lig; Tol<strong>de</strong>n paa Medicintran i Flasker er foröget fra 1 Sh. til 2 Sh. pr<br />
Dussin »pinto-Flasker, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n for Trän i Tön<strong>de</strong>r er uforandret.<br />
Fyrstikker. Voxfyrstikker fik i senere Aar mere og mere Indpas paa<br />
Sikkerhedsfyrstikkernes Bekostning. Forhol<strong>de</strong>t er imidlertid nu forandret ved <strong>de</strong>n<br />
sidste Toldlov, s<strong>om</strong> gjör Importen af Sikkerhedsfyrstikker fri, me<strong>de</strong>ns Voxfyrstikker<br />
og almin<strong>de</strong>lige Svovlstikker frem<strong>de</strong>les maa bære samme Told s<strong>om</strong> för.<br />
Omsætningen af Sikkerhedsfyrstikker gik i Aarets förste Halv<strong>de</strong>l slæben<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r<br />
til sine Ti<strong>de</strong>r overfyldt Marked til Priser <strong>om</strong>kring 1 Sh. 8'/, D. à 1 Sh.<br />
9 D. pr Gros, fortol<strong>de</strong>t. Senerehen da Artikelen var bleven toldfri opnaae<strong>de</strong>s<br />
for<strong>de</strong>lagtigere Priser, nemlig fra 1 Sh. 3 D. til 1 Sh. 4'/2 D. pr Gros og for<br />
oærværen<strong>de</strong> betinges antagelig 1 Sh. 5 D. Almin<strong>de</strong>lige Svovlstikker, hvilke<br />
hidtil fandt et ret bety<strong>de</strong>ligt Marked i Melbourne, antages herefter at ville<br />
blive <strong>om</strong>trent usælgbare. Enkelte Fabrikanter bruge at skaffe sig nogen Indtægt<br />
ved at saelge Retten til Avertering paa Æskernes Omslag og sættes <strong>de</strong>rved<br />
istand til at sælge billigere, men <strong>de</strong>t paastaaes af adskillige, at <strong>de</strong>tte Forhold<br />
virker menligt paa Fyrstik<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en i <strong>de</strong>t hele. Totalimporten til Melbourne af<br />
alle Slags Fyrstikker tilsammen androg i 1887 til en Værdi af £ 55,292 og<br />
antages i <strong>de</strong> fölgen<strong>de</strong> to Aar at have været <strong>om</strong>trent lige stor.<br />
Olas, Porcellain. Pröveordres for Smaaglas ere indsendte herfra saavel
293<br />
til Norge s<strong>om</strong> til Sverige, liges<strong>om</strong> Prövesendinger af nogle specielle Glasvarer<br />
ere ank<strong>om</strong>ne, og ville disse Varer formentlig vin<strong>de</strong> Indpas. Af Porcellain fra<br />
Fabriken i Porsgrund har man hidforskrevet nogle Prover.<br />
Tapeter, Tapir, Træmasse. Af Tapeter er en Prövesending hidk<strong>om</strong>met<br />
fra Sverige. Benyttelsen af <strong>de</strong> vanlige engelske Dimensioner 12 Värds X 20<br />
Inehes synes at være eu ueftergivelig Betingelse for <strong>de</strong>nne Vares Indpas her.<br />
Af brunt Pakpapir importere<strong>de</strong>s en<strong>de</strong>l fra Norge, meo af Træmasse hidk<strong>om</strong><br />
intet og heller ikke af Trykpapir, for hvilket <strong>de</strong>r dog antagelig tur<strong>de</strong> være et<br />
stort Marked hersteds; man tror at bur<strong>de</strong> anbefale Forsög med nogle Prövesendinger,<br />
naar Adgang til billig Fragtleilighed gives. Træpap forsöges introduccret,<br />
og vil antagelig nogen Pröveordre for <strong>de</strong>nne Vare snart kunne indsen<strong>de</strong>s.<br />
Af Mursten hidförtes ogsaa iaar et Parti (e:a 50,000 Stk.) pr norsk Skib,<br />
men da Priserne her sto<strong>de</strong> lavt, befandtes <strong>de</strong>t for<strong>de</strong>lagtigt at la<strong>de</strong> Stenen forblive<br />
<strong>om</strong>bord s<strong>om</strong> Ballast un<strong>de</strong>r Skibets Reise herfra til Bluff, New Zealatid.<br />
Prisen i Melbourne var iaar knap 35 Sh. pr 1,000 mod c:a 50 Sh. i 1888.<br />
I huggen Granit fra <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger er enduu ingen Forretning gjort<br />
her paa Ste<strong>de</strong>t, men formenes saadan ikke at være uniulig.<br />
Af dampslemmet Kridt fra Malmö hidförtes c:a 10 Ton, <strong>de</strong>r solgtes à<br />
£ 4. 5. 0., frit i Pakhus her.<br />
Af svensk Tjære skal nogle mindre Partier være importere<strong>de</strong> ad indirecte<br />
Vei. Prisen var angivelig <strong>om</strong>kring £ l. 12. 0 pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Af norsk Hesteskosöm sælges en<strong>de</strong>l, men har V<strong>år</strong>en endnu ikke faaet <strong>de</strong>n<br />
Udbre<strong>de</strong>lse, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ns udmærke<strong>de</strong> Kvalitet fortjener.<br />
Nogle faa mindre Baa<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> Skibsfürere medhav<strong>de</strong> paa Speculation, solgtes<br />
til nogenlun<strong>de</strong> go<strong>de</strong> Priser. En dækket Hvalörbaad skal forsögsvis være<br />
bestilt fra Norge.<br />
Af Handsker hidk<strong>om</strong> Prover fra Norge, men Priserne synes at have stillet<br />
sig for höie.<br />
Af svensk Punsch samt svensk og norsk 01 importeres mindre Kvanta.<br />
Ifölge <strong>de</strong>n ny Toldtarif er »Lager Beer» belagt med en Told af 1 Sh. 6 D.<br />
pr Dusin Flasker (»Pints»), me<strong>de</strong>ns for »Ale» og »Porter» kun betales 9 D.<br />
At <strong>de</strong>finere Forskjellen mellem Ale og Lager Beer tur<strong>de</strong> have sin Vanskelighed,<br />
men formentlig vil <strong>de</strong>nne af herværen<strong>de</strong> Toldmyndighed löses saale<strong>de</strong>s, at 01,<br />
brygget i England, faar indgaa s<strong>om</strong> Ale, me<strong>de</strong>ns alt an<strong>de</strong>t 01 vil blive henregnet<br />
til Lager Beer, og saale<strong>de</strong>s rammes af <strong>de</strong>n höiere Told.<br />
Fra Sverige skal være bestilt et Parti Skriveblæk og Amykos Aseptin;<br />
fra Norge importere<strong>de</strong>s et mindre Parti Brynestene samt nogle vLubricatorsD.<br />
Af Fiskeguano har endnu intet Firma fun<strong>de</strong>t sig foranlediget at hidsen<strong>de</strong><br />
Prover eller Analyser, uagtet <strong>de</strong>r synes at være en Mulighed for, at Marked<br />
kan bere<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n Vare saavel i Victoria s<strong>om</strong> især i Tasmania.<br />
Tasmania.<br />
Om Forhol<strong>de</strong>ne i Tasmania og specielt <strong>om</strong> <strong>de</strong> For<strong>de</strong>le, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nne Coloni<br />
by<strong>de</strong>r Immigranter af Jordbrugernes Klasse, har man hävt <strong>de</strong>n Ære i <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar at indsen<strong>de</strong> en udförlig Beretning.<br />
Coloniens Finantser ere i god Or<strong>de</strong>n. Budgettet for sidste Finantsaar udviser<br />
en Indtægt af £ 677,922, eller £ 38,108 mere end i <strong>de</strong>t nærmest foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar, og Udgifterne belöb sig til <strong>om</strong>trent samme Sum. Statsgjæl<strong>de</strong>n<br />
andrager til noget över £ 4,000,000, hvoraf c:a tre Fjer<strong>de</strong><strong>de</strong>le er anvendt til<br />
Anlæg af Jernbaner. Han<strong>de</strong>l og Nceringer have i <strong>de</strong>t forlöbne Aar i <strong>de</strong>t hele<br />
givet tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultater og befindc sig i jevu Udvikling.
294<br />
I Slutningen af 1888 og <strong>de</strong> förste Maane<strong>de</strong>r af <strong>1889</strong> herske<strong>de</strong> stor Begnmangel,<br />
hvilket foranledige<strong>de</strong> at Höstens Udbytte blef un<strong>de</strong>r mid<strong>de</strong>ls. Rigeligt<br />
Regn fra Slutningen af Mai Maaned og gjennem alle <strong>de</strong> fölgen<strong>de</strong> Maane<strong>de</strong>r af<br />
<strong>1889</strong> gjor<strong>de</strong>, at Äger og Eng for <strong>de</strong>n fölgen<strong>de</strong> Höst fra först af tegne<strong>de</strong> udmærket,<br />
men forvoldtes senere adskillig Ska<strong>de</strong> ved Rust, saale<strong>de</strong>s at Udbyttet<br />
af Hösten <strong>1889</strong>—90 antagelig kun kan anslaaes til li<strong>de</strong>t över mid<strong>de</strong>ls.<br />
Vldklipningen gav et udmærket Udbytte, saavel hvad Mæng<strong>de</strong> s<strong>om</strong> Kvalitet<br />
angaar. Et ska<strong>de</strong>ligt Inseet »Codlin moth» har bærjet Frugthaverne, men<br />
disses pecuniære Udbytte anses <strong>de</strong>suagtet foröget paa Grund af lettere Adgang<br />
til Afsætning saavel paa <strong>de</strong>t australiske Fastland s<strong>om</strong> i Europa og billigere<br />
Fragtsatser for Frugtexport til disse Lan<strong>de</strong>. Bergværksdriften florerer og er<br />
for Ti<strong>de</strong>n Lan<strong>de</strong>ts vigtigste Næringsvei; Actierne i <strong>de</strong> fleste större Miner have<br />
været i jevnt Stigen<strong>de</strong> og Speeulationen i samme livlig, u<strong>de</strong>n at man dog har<br />
været udsat for saadanne Fluctuationer i Priserne s<strong>om</strong> i Victoria. Til Drift<br />
af <strong>de</strong> fleste nye Fund har man i stor Udstrækning sögt og erholdt eDgelsk<br />
Capital. En stærk Impuls har Minedriften i Aarets Löb faaet, ved at <strong>de</strong>r<br />
bevilge<strong>de</strong>s <strong>de</strong> fornödne Midler til Anlæg af en Jernbane fra Maquarie Harboiir<br />
paa Vestkysten til Mount Zeehan. Denne Jernbane, s<strong>om</strong> bygges af Hobartfirmaet<br />
Reynolds & C:o, og s<strong>om</strong> skal ful<strong>de</strong>n<strong>de</strong>s hurtigst muligt, k<strong>om</strong>mer til at<br />
gaa gjennem et hidtil ubebygget, vildt Skov- og Bjerglandskab, og er <strong>de</strong>ns nærmeste<br />
Hensigt at aabne Adgang til Udnyttelse af <strong>de</strong> Mineralrigd<strong>om</strong>me (væsentlig<br />
Sölverts), s<strong>om</strong> man allere<strong>de</strong> har fun<strong>de</strong>t og venter at fin<strong>de</strong> ved Mount Zeehan.<br />
I senere Aar er anlagt en Slags Ri<strong>de</strong>vei fra Mount Zeehan til Mount BischoflF,<br />
hvorfra en privat Jernbane förer til Nordkysten, samt en lignen<strong>de</strong> Vei fra<br />
Sy<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n af Maquarie Harbour til Huon-Dalen, hvor Lan<strong>de</strong>veien til Hobart begyn<strong>de</strong>r,<br />
saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>t nu er muligt at reise gjennem Tasmanias vestlige, för<br />
næsten utilgjængelige Landskaber.<br />
Den un<strong>de</strong>r 22 November forrigo Aar afslutte<strong>de</strong> Session af Parüaroentet<br />
beslutte<strong>de</strong> Oprettelsen af et Universitet i Hobart. Coloniens tidligere Toldtarif<br />
bibeholdtes tiltrods for kraftige Forsög paa at faa <strong>de</strong>n forandret i proteetionistisk<br />
Retning.<br />
Fyrpengene for Seilskibe i Coloniens Havne nedsattes fra 6 D. til 3 D.<br />
pr Ton, at regne fra 1 Januar 1890.<br />
Vieeconsulstationen Launceston besögtes i Aarets Löb kun af et svensk og<br />
et norsk Skib og Vieeconsulstationen Hobart kun af et svensk Skib, hvilke<br />
samtlige bragte Trælast fra Sundsvall. Nogen an<strong>de</strong>n directe Han<strong>de</strong>lsförbin<strong>de</strong>lse<br />
med <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger fandt ikke Sted, men kun<strong>de</strong> antagelig <strong>de</strong> fleste Varer,<br />
s<strong>om</strong> fin<strong>de</strong> Afsætning i Victoria, ogsaa sælges directe til Tasmania. Marke<strong>de</strong>t<br />
er vistnok for Ti<strong>de</strong>n kun li<strong>de</strong>t, men <strong>de</strong>ts Betydning tiltager hurtigt, og <strong>de</strong>t vil<br />
stedse være en stor For<strong>de</strong>l at have været först paa Pladsen. De forene<strong>de</strong> Rigers<br />
Viceeonsuler, J. Macfarlane i Hobart og Alfred Harrap i Launceston,<br />
Medinteressenter i <strong>de</strong> go<strong>de</strong> Huse Macfarlane Brothers og Alfred Harrap & Son,<br />
ville stedse beredvillig saavel foretage Salg af Varer s<strong>om</strong> bistaa Exportörer i<br />
Sverige og Norge med alle forönske<strong>de</strong> Oplysninger <strong>om</strong> Detailspörgsmaal ved<br />
tilsigtet Export til Tasmania.<br />
Diverse Oplysninger. Besætningerne paa <strong>de</strong> svenske og norske Skibe, s<strong>om</strong><br />
i <strong>1889</strong> besögte Melbourne, androg inclusive Skibsförerne til 685 Mand. Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong><br />
Tabel giver en Oversigt över Afmönstre<strong>de</strong>, Paamönstre<strong>de</strong> og Römte i<br />
Melbourne i Aaret <strong>1889</strong>:
295<br />
For at hindre llömninger i Havnen er af <strong>de</strong> locale Autoriteter i Aarets<br />
Löb truffet forskjellige Foranstaltninger, blandt hvilke s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n vigtigste kan<br />
nævnes, at <strong>de</strong>r er oprettet en ny Post, hvis In<strong>de</strong>liaver, »the Overseer of SeamenD,<br />
liar til Opgave at gratis være Melleumiaad inelleni Skibsförere og Sömænd ved<br />
Forliyringer saavel paa britiske s<strong>om</strong> paa freimne<strong>de</strong> Skibe. Derhos ere alle<br />
fremme<strong>de</strong> Magters Consuler ved Cireulærskrivelse opfordre<strong>de</strong> til af al Magt at<br />
medvirke til Modarbei<strong>de</strong>lse af Römningsuvæsenet. Angivelig skal Antallet af<br />
Rönininger fra britiske Skibe være bety<strong>de</strong>lig reduceret; fra svenske Skibe römte<br />
kun 25 og fra norske 33, mod respective 44 og 79 i 1888, og forhaabentlig<br />
vil Antallet i <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aar end y<strong>de</strong>rligere formindskes. Naar hertil föies,<br />
at Hyrerne i <strong>de</strong> sidste Par Aar hersteds have været forholdsvis lave og iaar<br />
paa svenske og norske Skibe gjennemsuitlig kun £ 3 pr Maaned, vil sees, at<br />
vor Skibsfart paa <strong>de</strong>nne Havn nu langtfra er udsat for saadanne Tab ved Römning,<br />
s<strong>om</strong> i tidligere Dage. AHigevel bör ved Forhyring for disse länge Reiser<br />
Contraeterne affattes med Ty<strong>de</strong>ligbed og Omtanke, og navnlig indtages Bestemmelse<br />
<strong>om</strong>, naar Hyrerne skal betales, og <strong>de</strong>rhos bör særlig sörges for, at man<br />
kun faar friske Folk <strong>om</strong>bord, i hvilken Förbin<strong>de</strong>lse man tror at bur<strong>de</strong> gjentage<br />
(hvad i en tidligere Indberetning er udtalt), at Kur og Pleie paa Hospital hersteds<br />
er kostbart, samt at ret mange sygelige Söfolk, især Brystsyge, tage Hyre<br />
til Australien med Hensigt at r<strong>om</strong>me her, i <strong>de</strong>n, sandsynligvis feilagtige, Tanke<br />
at Climatet her vil helbre<strong>de</strong> <strong>de</strong>m. Ted Vieeconsulstationen Hobart römte 3<br />
Mand, og ved Vieeconsulstationen Launceston römte 3 og paamönstre<strong>de</strong>s 3.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n i Distrietet har i <strong>de</strong>t hele taget været god, dog har<br />
ogsaa iaar Nervefeber og til<strong>de</strong>ls Diphterit til sine Ti<strong>de</strong>r optraadt saa hyppigt,<br />
at Hospitalerne have været overfyldte. Sygd<strong>om</strong>mene hafve dog været af relativt<br />
mild Karakter. Dödlighedsprocenten i Melbourne City var i 1888 1,572, men<br />
naar Forstæ<strong>de</strong>rne medregnes 2,052, hvilket <strong>om</strong>trent er Gjennemsnittet af Forhol<strong>de</strong>t<br />
i senere Aar.<br />
Fra <strong>de</strong>n 1 Juli 1888 til <strong>de</strong>n 1 Juli <strong>1889</strong> dö<strong>de</strong> i Victoria 35 svenskföd<strong>de</strong><br />
og 11 norskföd<strong>de</strong> Indivi<strong>de</strong>r; af disse dö<strong>de</strong> 13 i Hospital eller andre Velgjörenhedsanstalter,<br />
og 5 <strong>om</strong>k<strong>om</strong> ved Ulykkeshæn<strong>de</strong>lser. Över Halvparten af samtlige<br />
efterlod ei tilstrækkelig til at bekoste sin egen Begravelse; disse var næsten<br />
alle ugifte Folk. Af <strong>de</strong> övrige var <strong>de</strong> fleste gifte og efterlod Familier i nogenlun<strong>de</strong><br />
go<strong>de</strong> Kaar.<br />
Til Söfolk <strong>om</strong>bord i svenske og norske Skibe samt til i CoKonien bosatte<br />
Landsmænd ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r Consulatets Adresse c:a 3,800 Brev , hvoraf över<br />
200 vare utilstrækkelig frankere<strong>de</strong>.<br />
Af 36 svenske og norske Un<strong>de</strong>rsaatter,s<strong>om</strong> Consulatet paa hjemmeværen<strong>de</strong>SIægt<br />
og Venners Anmodning i Aarets Löb efterlyste, lykke<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t kun at fin<strong>de</strong> <strong>de</strong> 9.<br />
Den 14 Januar aabne<strong>de</strong>s i Melbourne et Mo<strong>de</strong> af australiske Vi<strong>de</strong>nskabsmænd,<br />
tilhören<strong>de</strong> The Australasian Association for the Advancement of Science,
296<br />
nn<strong>de</strong>r hvis Forhandlinger nere Gange fremhæve<strong>de</strong>s Önskelighe<strong>de</strong>n af at Expeditioner<br />
til Forskning i <strong>de</strong> antarctiske Farvan<strong>de</strong> snart maatte blive udruste<strong>de</strong>.<br />
Et »Fe<strong>de</strong>rative Council», bestaaen<strong>de</strong> af Udsendinge fra hver af <strong>de</strong> australiske<br />
Colonier, mödtes i Begyn<strong>de</strong>isen af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Maaned i Melbourne og<br />
vedtoge Kesolutioner gaaen<strong>de</strong> ud paa, at <strong>de</strong>r bör arbei<strong>de</strong>s henimod en nærmere<br />
Sammenslutning af disse Colonier, saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong> kunne faa en fælles udöven<strong>de</strong><br />
Magt, fælles Post- og Telegrafvæsen, Enhed i Le<strong>de</strong>isen af Coloniernes Forsvar,<br />
og ensartet Toldsystem. Om <strong>de</strong>tte sidste Punct synes <strong>de</strong>t vanskeligt at opnaa<br />
Enighed.<br />
Victorias Befolkning angives af the Government Statist ved Udgangen af<br />
<strong>1889</strong> at have udgjort 1,118,000 Indbyggere, hvoraf i Melbourne med Forstæ<strong>de</strong>r<br />
437,700.<br />
Melbourne hjemsögtes i <strong>1889</strong> af 295 Il<strong>de</strong>bran<strong>de</strong>, hvoraf enkelte, uagtet<br />
begrænse<strong>de</strong> til en eller nogle faa Bygninger, ö<strong>de</strong>lag<strong>de</strong> store Værdier og ty<strong>de</strong>lig<br />
lag<strong>de</strong> for Dagen Utilstrækkelighe<strong>de</strong>n af Bycns Brandvæsen.<br />
I Aarets Löb har en scandinavisk Menighed constitueret sig i Melbourne<br />
og kaldt en Præst fra Norge. Indsamling af Midler til Bygning af egen Kirke<br />
fortsættes.<br />
Consulatcontoret er i William Street N:o 278 og höi<strong>de</strong>s aabent hver Sögnedag<br />
fra Kl. 10 til 4 1 /,, <strong>om</strong> Lördagene dog kun fra Kl. 10 til 2.<br />
Messina <strong>de</strong>n 10 mars 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
H. Gun<strong>de</strong>rsen.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Ialt ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r 114 svenske og norske Fartöier, drægtig 59,972 Ton,<br />
imod i 1888 112 dr. 59,827 Ton, i 1887 177 dr. 92,993 Ton og i 1886<br />
205 dr. 100,316 Ton. Alteaa har Skibsfarten paa Sicilien i <strong>1889</strong> <strong>om</strong>trent<br />
holdt sig paa samme lave Standpunct s<strong>om</strong> i Aaret 1888.<br />
Den gamle Trafik med norske Dampskibe i »time charter» for Transport af<br />
Vin mellem Sicilien og Frankrig er fuldstændigt ophört, og <strong>de</strong>sværre er Chancerne<br />
for en snarlig Gjeuoptagelse heraf y<strong>de</strong>rst smaa.<br />
En stor Del af Fisketransporten fra Norge hertil foregik gjennem fremme<strong>de</strong><br />
Dampskibslinier navnlig via Hamburg og Hull, og ligele<strong>de</strong>s foregik Ind-
297<br />
förselen af Trælast fra Sverige til Messina for Störste<strong>de</strong>lens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
gjennem engelske Dampskibe via Hull.<br />
Af her betalte Udfragter kan exempelvis anföres fölgen<strong>de</strong>: Svovl fra Catania,<br />
Girgenti og Licata til <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Stater 7 Sh. pr Ton s<strong>om</strong> Ballast for<br />
<strong>de</strong> store Frugtdampere, forresten op til 27 Sh. for mindre Dampskibslaster til<br />
New-York; til Charleston 12 Sh. pr Ton; til England (Bristol) 9 à 10 Sh. og<br />
til östersöen 13 Sh. pr Ton. Frugtkasser herfra til Triest 75 C. til 1 Fre.<br />
Kulfragterne fra England til Palermo og Messina 9 1 /, à 10 Sh.<br />
I <strong>de</strong>n oversöiske Svovltra<strong>de</strong> <strong>de</strong>ltog ikke nogen af <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Rigers Fartöier<br />
og paa faa Undtagelser nær heller ikke i Frugtfarten. Henimod Aarets<br />
Slutning blev 3—4 norske Jern- og Trædampskibe paa 300 à 350 Reg.-Ton<br />
fra Bergen og Stavanger befragtet paa time charter for 250 à 300 £ pr Maaned<br />
samt frie Kul- og Havneudgifter. Sær<strong>de</strong>les vel skikket for Farten fra<br />
Siciliens Östkyst til Genua, Venedig og Triest er netop <strong>de</strong> billige Trædampskibe<br />
paa 300 à 350 Reg.-Ton, i hvilken Fart Skibene li<strong>de</strong>r ringe Ska<strong>de</strong> <strong>om</strong><br />
Vinteren, og paa samme Tid gjöre go<strong>de</strong> Remisser til Rhe<strong>de</strong>rne.<br />
Siciliens Han<strong>de</strong>l. Samme Stilhed s<strong>om</strong> i 1888 herske<strong>de</strong> ogsaa i forrige<br />
Aar i Forretningerne paa Sicilien. Vin<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en — og s<strong>om</strong> Fölge <strong>de</strong>raf ogsaa<br />
Vintransporten, hvori vore Dampskibe tog en saa livlig Del for 3 à 4 Aar<br />
si<strong>de</strong>n — er frem<strong>de</strong>les lammet, grun<strong>de</strong>t Afbry<strong>de</strong>lsen af Han<strong>de</strong>lstractaten mellem<br />
Frankrig og Italien. Det synes dog s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Tegn paa Forbedring i disse Forhold<br />
er indtraadt, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> i Sägen Interessere<strong>de</strong> nu synes at have faaet Oinene<br />
op for <strong>de</strong>n Kjendsgjerning, at ingens<strong>om</strong>helst Imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>menhed er at vente fra<br />
Frankrigs Si<strong>de</strong>, hvor Protectionisterne jo nu fuldstændigt förer Or<strong>de</strong>t i Kammeret,<br />
selv nu efter at Italienerne har gjort <strong>de</strong>t förste Skridt ved fra <strong>de</strong>tte<br />
Åars Begyn<strong>de</strong>lse at ophseve <strong>de</strong>n saakaldte Differentialtold paa franske Produeter.<br />
Efteråt <strong>de</strong>tte saale<strong>de</strong>s er blevet klart for <strong>de</strong>m, indser Vinproductörerne<br />
og Vinhandlerne, at <strong>de</strong>t ikke nytter længere at producere Vine, blöt<br />
tjenlig at blan<strong>de</strong>s med <strong>de</strong> franske Bor<strong>de</strong>auxvine, men at <strong>de</strong> maa beflitte sig<br />
paa en bedre Tilvirkning af <strong>de</strong> sicilianske Vine med andre Marke<strong>de</strong>r for Öie,<br />
og lidt efter lidt vil Exporten af godt tilberedte Vine, tjenlig for alle Marke<strong>de</strong>r,<br />
træ<strong>de</strong> i Ste<strong>de</strong>t for <strong>de</strong> simplere Qvaliteter, <strong>de</strong>r kuns fandt Afsætning til<br />
Frankrig.<br />
Siciliens Oliéhöst var ifjor slet s<strong>om</strong> överalt i Italien, naar undtages Gioja<br />
Tauro. — Frugihösten lod ogsaa meget tilbage at önske, grun<strong>de</strong>t Sygd<strong>om</strong> paa<br />
Citron- og Appelsintræerne. — Udbyttet af Salthösten var rigeligt paa Sicilien,<br />
og Priserne <strong>de</strong>rfor mo<strong>de</strong>rate. Hele Productionen kan auslaaes til 325,000 Ton,<br />
hvoraf allene for Trapanis Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> <strong>om</strong>kring 250,000 Ton.<br />
Hvad Mellem<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en mellem <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger og Sicilien angaar, var<br />
<strong>de</strong>n heller ikke sær<strong>de</strong>les livlig, naar undtages Salt<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en med Trapani. Af<br />
Stokfisk ank<strong>om</strong> hertil ialt 1,700,000 Kilos eller <strong>om</strong>trent samme Qvantum s<strong>om</strong><br />
i 1888. Tilfældighe<strong>de</strong>r, saas<strong>om</strong> Pris og Qvalitet, kan til næste Saison igjen<br />
bringe Importen heraf bety<strong>de</strong>ligt op. Den Omstændighed, at ingen Svensk<br />
eller Nordmand fin<strong>de</strong>s etableret paa Sicilien s<strong>om</strong> Kjöbmand for vore hjemlige<br />
Producter, samt <strong>de</strong>n store Forsigtighed, s<strong>om</strong> maa anven<strong>de</strong>s ligeoverfor Kjöbere<br />
og Agenter her paa Pladsen s<strong>om</strong> överalt paa Sicilien, bidrager naturligvis meget<br />
til at lamme Forbin<strong>de</strong>lserne, og maa Consulatet frem<strong>de</strong>les fraraa<strong>de</strong> Creditgiven<br />
til optræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> nye Liebhabere. Især fraraa<strong>de</strong>s Indgaaen paa Betaling<br />
eller <strong>de</strong>lvis Betaling ved Varernes Ank<strong>om</strong>st, da <strong>de</strong>nne Clausul i <strong>de</strong> aller fleste<br />
Tilfæl<strong>de</strong> kun har Chicaner og Pengetab for Afsen<strong>de</strong>ren til Fölge. — Klipfisken<br />
var ifjor for kostbar til med Held at kunne importeres hertil. Kuns i Aar,<br />
hvor Prisen paa <strong>de</strong>nne Vare i Norge er mo<strong>de</strong>rat, kan man tænke paa at for-
298<br />
trænge <strong>de</strong>n newfoundlandske, hvoraf her forbragea store Qvanta. Fra Sverige<br />
importera<strong>de</strong>s til Trapani en li<strong>de</strong>n Ladning Trælast; ligele<strong>de</strong>s indtraf her et<br />
Parti pr direete Dampskib. Via Hull ank<strong>om</strong> c:a 100 Std., og överstiger hele<br />
Indförselen af svensk Trælast til Sicilien neppe 300 Std. Indftirselen af Blokis<br />
fra Norge har <strong>de</strong>sværre ikke kunnet hol<strong>de</strong> sig, og <strong>de</strong>n artificielle Is synes fuldstændigt<br />
at have fortrængt <strong>de</strong>n naturlige, trods <strong>de</strong>nnes Overlegenhed hvad Qvalitet<br />
angaar. Svensk Jern tilförtes muligens ad indireete Vei, men visselig i<br />
smaa Qvanta.<br />
Svovl og Frugt udskibe<strong>de</strong>s til <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger i ikke ringe Maalestok,<br />
men i Mangel af nogen ordinaire svensk eller norsk Dampskibslinie foregik<br />
Udförselen mesten<strong>de</strong>ls med fremme<strong>de</strong> Nationers Dampere, hvorfor ingen endog<br />
tiluærmelsesvis rigtige Ciffre kan angives. Saltudförselen fra Trapani var s<strong>om</strong><br />
öven berört sær<strong>de</strong>les livlig, grun<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n mo<strong>de</strong>rate Pris, me<strong>de</strong>ns sandsynligvis<br />
Priserne paa Salt i Spanien og Portugal har været höie. Udskibningen fra<br />
Trapani stille<strong>de</strong> sig for hvert af <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger s<strong>om</strong> fölger:<br />
hvilke tilsammen laste<strong>de</strong> c:a 3,500 Ton Salt = 30,000 Tdr à 140 Liter;<br />
hvilke tilsammen laste<strong>de</strong> c:a 40,000 Ton Salt = 350,000 Tdr à 140 Liter.<br />
Gjennenisnitsprisen var Lire 4'5 0 pr Salnia eller cirea Lire 9 pr Ton, me<strong>de</strong>ns<br />
Cagliari-Salt, kjöbt i Trapani, stille<strong>de</strong> sig paa 10 à 12 Lire pr Ton à 1,000<br />
Kilos. Störsteparten af disse Fartöier bragte Saltet hjem for Rhe<strong>de</strong>riernes<br />
Regning, hvorfor ingen precise Angivelser af Fragt kan gjöres. Det tör dog<br />
antages, at <strong>de</strong>n opseile<strong>de</strong> Fragt fra Trapani til Sverige belöber sig <strong>om</strong>trent til<br />
80,000 Lire og til Norge <strong>om</strong>trent til 650,000 Lire. Til Trapani ank<strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
fleste Fartöier i Ballast efter at have losset Fiskevarer i andre Havne i Italien<br />
eller Trælast i forskjellige andre Mid<strong>de</strong>lhavshavne.<br />
Consulatets Bistand benytte<strong>de</strong>s jævnligt til Renseignements över Personer,<br />
til Indfordring af Differeneer og til Bilæggelse af Tvistemaal. Megen Tilfredsstillelse<br />
hav<strong>de</strong> Consulatet i <strong>de</strong>t forlöbne Aar ved at have kunnet bilægge en<br />
Process, <strong>de</strong>r svæve<strong>de</strong> si<strong>de</strong>n 1888 i Syracusa, mellem <strong>de</strong>n norske Damper »Tyr»<br />
og <strong>de</strong>n engelske Lystkutter »Chevy Chase». Uagtet at <strong>de</strong>n Erstatning, s<strong>om</strong><br />
blev indrömmet <strong>de</strong>n norske Damper for y<strong>de</strong>t Assistance og for lidt Ska<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r<br />
Hjælpen, ikke var saa stor s<strong>om</strong> önskeligt kun<strong>de</strong> være, saa kan man være<br />
overbevist <strong>om</strong>, at Resultatet af en långvarig Process vil<strong>de</strong> være blevet negativt<br />
for »Tyrs» Rhe<strong>de</strong>re; thi selv efter vun<strong>de</strong>t Process vil<strong>de</strong> utvivls<strong>om</strong>t Omkostningerne<br />
have opslugt Erstatningen og mere til. Da <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n Kutteren var blevet<br />
al<strong>de</strong>les ramponeret af Damperen, saa var »Tyrs» Rhe<strong>de</strong>re sær<strong>de</strong>les tilfreds<br />
över at kunne bilægge Stri<strong>de</strong>n ad fre<strong>de</strong>lig Vei med 100 £ Erstatning fra Englæn<strong>de</strong>rens<br />
Si<strong>de</strong>.<br />
Havnearbei<strong>de</strong>r af Bety<strong>de</strong>nhed vi<strong>de</strong>s ikke at have fun<strong>de</strong>t Sted i Districtet,<br />
naar undtages Catania, hvor stadige Forbedringer til Havnens Beskyttelse foretages.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n paa Sicilien var i <strong>de</strong>t Hele taget god; dog synes Kopperne<br />
i Provindsen Messina ikke at vil<strong>de</strong> ophöre. Sta<strong>de</strong>n Messioa er dog frem<strong>de</strong>les<br />
temmelig forskaanet <strong>de</strong>rfor. I <strong>de</strong>t mindste optræ<strong>de</strong>r Sygd<strong>om</strong>men her ikke<br />
s<strong>om</strong> Epi<strong>de</strong>mie.<br />
Consulatets Contor er i Via Garibaldi. — Contortid fra kl. 10 til 2.
299<br />
Den samle<strong>de</strong> erlagte Consulatafgift udgjor<strong>de</strong> for hele Sicilien:<br />
Til en Oversigt över Bevægelsen i Messinas Havn hidsættes fölgen<strong>de</strong> Statistik<br />
:<br />
Heri er indbegrebet Fartoier, ank<strong>om</strong>ne for at reparere Ska<strong>de</strong> eller for at söge<br />
Ordre.<br />
I. C. Martens.
Budapest <strong>de</strong>n 12 mars 1890.<br />
300<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Ett allmänt <strong>om</strong>döme <strong>om</strong> <strong>de</strong>t tilländalupna <strong>år</strong>et utfaller i <strong>de</strong>t hela taget<br />
gynsamt, äfven <strong>om</strong>, med särskild hänsyn till näringslifvet, landtbruk <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong><br />
väl behöft större uppmuntran. På industriens <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> är förbättringen påtaglig<br />
<strong>och</strong> i många fall kunna resultaten sägas vara glänsan<strong>de</strong>. Den uppmärksamhet<br />
regeringen egnar åt <strong>de</strong>n inre utvecklingen visar sig tydligt i k<strong>om</strong>munikationsväsen<strong>de</strong>t.<br />
Af stor bety<strong>de</strong>lse är lagen <strong>om</strong> utföran<strong>de</strong>t <strong>och</strong> vidmakthållan<strong>de</strong>t<br />
af <strong>de</strong>t allmänna vägnätet. Staten förbehåller sig att sjelf sörja för <strong>de</strong> stora<br />
stråkvägarne för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att förgreningarne <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> upprätthållas af<br />
k<strong>om</strong>itaten <strong>och</strong> i sista hand af k<strong>om</strong>munerna, hvarvid man sökt så rättvist s<strong>om</strong><br />
möjligt för<strong>de</strong>la bördan. Beträffan<strong>de</strong> jernvägarne har införan<strong>de</strong>t af zontariffen<br />
visat <strong>de</strong> allra bästa resultat. Den har nu sin tillämpning in<strong>om</strong> 14 zoner med<br />
Budapest s<strong>om</strong> me<strong>de</strong>lpunkt <strong>och</strong> kan man på <strong>de</strong>tta sätt förflytta sig till gränsen<br />
af Ungern för femte<strong>de</strong>len af förra priset. I huru hög grad persontrafiken ökats<br />
är allmänt bekant. Det af staten införda systemet har redan adopterats af<br />
flere privata jernvägar. Af Ungerns hela bansträcka, 10,400 km., st<strong>år</strong> något<br />
mer än hälften un<strong>de</strong>r statens förvaltning. För regleringen af »Jernporten» har<br />
å budgeten uppförts ett anslag af 880,000 fl. Klippsträn<strong>de</strong>rna skola gen<strong>om</strong>brytas<br />
af öppna kanaler <strong>och</strong> på ett ställe kringgås af en sådan.<br />
Med BumäDien hafva un<strong>de</strong>rhandlingarna återknutits i fråga <strong>om</strong> lindringar<br />
i tullbestämmelserna.<br />
Ungerns <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sutbyte '/, 1888— s °/6 <strong>1889</strong> utvisar ungefär samma belopp,<br />
464 mill. fl., för in- <strong>och</strong> utförsel. De största posterna i utförseln upptagas<br />
af spanmål <strong>och</strong> mjöl <strong>om</strong>kr. 179 mill. fl., kreatur 64 mill., trävaror 27<br />
mill. <strong>och</strong> vin 19 mill. fl. Införseln utgjor<strong>de</strong>s mest af manufakturgods, särskildt<br />
väfna<strong>de</strong>r alla slag, hvaraf lan<strong>de</strong>t ännu producerar föga. Ungerns import<br />
af fisk <strong>och</strong> närståen<strong>de</strong> artiklar <strong>om</strong>fatta<strong>de</strong> bl. a. trän 775,000, sill 308,000<br />
<strong>och</strong> stockfisk 256,000 fl. Från Sverige <strong>och</strong> Norge k<strong>om</strong> en <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ssa varor,<br />
men huru mycket är sv<strong>år</strong>t att säga, all<strong>de</strong>nstund inga säkra uppgifter föreligga<br />
<strong>om</strong> direkt införsel.<br />
Skör<strong>de</strong>n utföll föga gynsamt <strong>och</strong> i s<strong>om</strong>liga trakter arta<strong>de</strong> <strong>de</strong>n sig till missväxt,<br />
hvarjemte boskapspesten sv<strong>år</strong>t hemsökte lan<strong>de</strong>t. Hvete lemna<strong>de</strong> endast<br />
30 % af vanlig skörd. Hela skör<strong>de</strong>beloppet af hvete, råg, korn, hafre <strong>och</strong><br />
raps kan i vär<strong>de</strong> anslås till 340 mill. fl. mot 411 1 /., mill. fl. <strong>år</strong>et förut.<br />
Afven vin lemna<strong>de</strong> knapp skörd. Phylloxeran i förening med sv<strong>år</strong>a hagelskurar<br />
bidrogo härtill oeh hvad s<strong>om</strong> berga<strong>de</strong>s blef af un<strong>de</strong>rlägsen beskaffenhet.<br />
Hvita viner betaltes, ordinärt fl. 8 à 12, bättre slag fl. 15 à 25, röda<br />
resp. 12 à 15 <strong>och</strong> 20 i 30 fl.<br />
Fruktskör<strong>de</strong>n skada<strong>de</strong>s mycket af ohyra på trä<strong>de</strong>n. För beredning af äpplevin<br />
gingo 300 vagnslaster på jernväg till Würtemberg. Körsbär <strong>och</strong> aprikoser<br />
rönte större efterfrågan än vi kun<strong>de</strong> motsvara. Af pl<strong>om</strong>mon sål<strong>de</strong>s till utlan<strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et för 1,398,000 fl.<br />
Tobak gaf förträfflig af kastning. Större <strong>de</strong>len hamna<strong>de</strong> i statens fabriker,<br />
men till utlan<strong>de</strong>t afsän<strong>de</strong>s dock för <strong>om</strong>kr. 720,000 fl.<br />
Skör<strong>de</strong>n af silke uppgick till 816,000 kg. kokonger i vär<strong>de</strong> af 792,000<br />
fl. <strong>och</strong> sysselsatte öfver 50,000 familjer.<br />
Den stora efterfrågan i Tyskland af byggnadsvirke k<strong>om</strong> oss till godo <strong>och</strong><br />
afsättningen kun<strong>de</strong> också i någon mån bereda ersättning för hvad s<strong>om</strong> slagit
301<br />
fel i andra fall. En sv<strong>år</strong> konkurrent hafva vi i Triest, s<strong>om</strong> redan undanträngt<br />
oss på markna<strong>de</strong>n i Levanten.<br />
Mot <strong>de</strong>n här <strong>och</strong> <strong>de</strong>r uppträdan<strong>de</strong> boskapspesten ingrep regeringen med<br />
all kraft, men <strong>de</strong>tta hindra<strong>de</strong> dock icke att utlan<strong>de</strong>t tidtals förbjöd införsel af<br />
kreatur häri<strong>från</strong>. För nötboskap är härvaran<strong>de</strong> marknad <strong>de</strong>n förnämsta med<br />
en <strong>om</strong>sättning af 166,000 st., dock hafva Wien <strong>och</strong> Prag un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en<br />
hunnit upp till tillsammans 123,000. V<strong>år</strong>a hästar ega godt rykte <strong>om</strong> sig i<br />
England <strong>och</strong> inforas dit i stort antal. Stammen af hästar har hos oss ansenligt<br />
ökats <strong>och</strong> stora uppoffringar ske <strong>de</strong>rjemte för att förädla <strong>de</strong>nsamma. F<strong>år</strong><br />
utför<strong>de</strong>s förut i mängd till Frankrike, <strong>år</strong>ligen l /4 mill., men nu hafva tullförhållan<strong>de</strong>na<br />
nedbragt <strong>de</strong>nna siffra till hälften <strong>och</strong> hädanefter lära vi väl endast<br />
fä sälja kött till fransmännen. Svin ha<strong>de</strong> god marknad i början af <strong>år</strong>et,<br />
men utbrytan<strong>de</strong> klöfsjuka <strong>och</strong> spärrning <strong>från</strong> Tyskland hämma<strong>de</strong> sedan afsättningen.<br />
V<strong>år</strong>a svinraser äro mycket feta, hvarför vi i fråga <strong>om</strong> köttigare djur<br />
äro beroen<strong>de</strong> af Serbien <strong>och</strong> Rumänien.<br />
Omsättningen af ull var synnerligen liflig <strong>och</strong> påverka<strong>de</strong>s för<strong>de</strong>laktigt af<br />
prisstegringen i London äfvens<strong>om</strong> af terminaffärerna i Antwerpen. I synnerhet<br />
ull för kamgarn var eftersökt <strong>och</strong> betaltes allt efter qvalitet med 68 à 84 fl.<br />
pr wienercentner. Extra fin vara för klä<strong>de</strong> gick upp i 150 fl., ordinär 90 a<br />
102 <strong>och</strong> sämre 71 fl. Hudar <strong>och</strong> skinn sål<strong>de</strong>s icke så raskt s<strong>om</strong> <strong>år</strong>et förut.<br />
Bergsbruket afkasta<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 22,300,000 fl., <strong>de</strong>raf guld för 2,575,000<br />
fl. Salt bröts un<strong>de</strong>r samma tid för 14,336,000 fl. <strong>och</strong> utför<strong>de</strong>s i myckenhet<br />
till Balkanstaterna, fastän till lagt pris.<br />
Industrien uppmuntra<strong>de</strong>s så mycket s<strong>om</strong> möjligt af staten. Många nya<br />
fabriker bygg<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>och</strong> dugliga arbetskrafter införskrefvos <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t.<br />
In<strong>om</strong> nere branscher var behållningen ganska god <strong>och</strong> särskildt gäller<br />
<strong>de</strong>tta metallindustrien, in<strong>om</strong> hvilken sammanslutningar mellan producenterna<br />
verka<strong>de</strong> för<strong>de</strong>laktigt. Den lilla industrien rönte uppmuntran <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att staten<br />
af <strong>de</strong>nsamma tog 20 % af arméns bebof.<br />
För bränvinsbränningen träd<strong>de</strong> i kraft <strong>de</strong>n nya lagen af <strong>de</strong>n 1 sept. 1888.<br />
Gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>nsamma har <strong>de</strong>n förutvaran<strong>de</strong> tillverkningsskatten aflösts af en konsumtionsskatt.<br />
Afgiften utgör 35 pf. pr hl. alkohol mot 11 fl. förut, men<br />
äfven <strong>de</strong>nna skatt af 35 fl. gäller blott ett visst qvantum, nämligen för Ungern<br />
872,542 <strong>och</strong> för Österrike 997,458 hl. Hvad s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rutöfver fabriceras drager<br />
en skatt af 45 fl. Den sprit, s<strong>om</strong> exporteras eller in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t använ<strong>de</strong>s<br />
i industriens tjenst, är fri <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna beskattning. Särskild hänsyn togs härvid<br />
till brännerierna ute på landsbyg<strong>de</strong>n, så att <strong>de</strong> allt efter tillverkningens storlek<br />
erhöllo nedsättning med belopp <strong>från</strong> 3 till 5 fl. <strong>och</strong> å andra sidan tillerkän<strong>de</strong>s<br />
5 fl. pr hl. vid export. Dock få premierna ej öfverstiga 1 mill. fl. Af <strong>de</strong>nna<br />
nya lag vänta<strong>de</strong> man sig ej blott öka<strong>de</strong> statsink<strong>om</strong>ster utan äfven lyftning för<br />
hela brännerihandteringen <strong>och</strong> utvidgad export. Förhoppningarne hafva emellertid<br />
ännu icke gått i fullbordan. Fabrikerna arbeta<strong>de</strong> med förlust, afsättningen<br />
k<strong>om</strong> icke upp emot tillverkningen <strong>och</strong> prisen trycktes ned till <strong>de</strong>t orimliga.<br />
Orsaken är att man vid lagstiftningen icke tog hänsyn till <strong>de</strong> befintliga stora<br />
förrå<strong>de</strong>n, hvilka kun<strong>de</strong> disponeras utan hin<strong>de</strong>r af <strong>de</strong> nya bestämmelserna. De<br />
åtgär<strong>de</strong>r man är betänkt på för att afhjelpa <strong>de</strong>nna olägenhet låta ännu vänta<br />
på sig.<br />
S. Altschul.
Gibraltar <strong>de</strong>n 28 februari 1890.<br />
302<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Till Gibraltar ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et för att lossa 5 svenska fartyg, drägtiga<br />
1,460 ton, hvaraf 3 segelfartyg <strong>om</strong> 833 ton frän Sverige <strong>och</strong> 2 ångfartyg <strong>om</strong><br />
627 ton <strong>från</strong> England med kol för en sammanlagd bruttofrakt frcs 35,325.<br />
Af svenska ångare ank<strong>om</strong>mo 54 för att intaga kol. Intet svenskt fartyg<br />
ank<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et för att reparera li<strong>de</strong>n skada; för att söka or<strong>de</strong>r 6; för motvind<br />
<strong>och</strong> för att proviantera 9. Gibraltar besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 71 svenska<br />
fartyg, eller 17 flera än 1888. 8 främman<strong>de</strong> fartyg afgingo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till<br />
Sverige, ock <strong>från</strong> Sverige ank<strong>om</strong>mo 2 främman<strong>de</strong> fartyg.<br />
Trälast- De <strong>från</strong> Sverige ank<strong>om</strong>na 3 segelfartygen lossa<strong>de</strong> 383 std. utaf<br />
mest 3"X9" furuplankor, hvilka sål<strong>de</strong>s à frcs 55 till 60 pr dussin, beräknad<br />
efter 14'. Platsförbrukningen var ungefär <strong>de</strong>n samma s<strong>om</strong> i 1888.<br />
Af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo 23 <strong>om</strong> 8,665 ton för att lossa, nämligen 18<br />
ångare <strong>om</strong> 7,472 ton (hvaraf 5 med fisk <strong>från</strong> Norge, hvilka här lossa<strong>de</strong> endast<br />
en <strong>de</strong>l af laddningen) <strong>och</strong> <strong>de</strong> öfriga med kol <strong>från</strong> England; samt 5 segelfartyg<br />
<strong>om</strong> 1,193 ton, hvaraf 3 med kol <strong>från</strong> England för en bruttofrakt<br />
frcs 9,250, 1 <strong>om</strong> 330 ton <strong>från</strong> Sverige med 154 std. plankor för frcs 11,750<br />
i bruttofrakt, samt 1 <strong>om</strong> 433 ton <strong>från</strong> Canada med 224 std. plankor, bruttofrakt<br />
frcs 19,100. För att intaga kol ank<strong>om</strong>mo 226 norska ångare. För att<br />
reparera li<strong>de</strong>n skada 2 segelfartyg <strong>och</strong> 1 ångare; för or<strong>de</strong>r 14 ångare <strong>och</strong> 2<br />
segelfartyg; för motvind <strong>och</strong> proviant 12 segelfartyg. Un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et besöktes<br />
Gibraltar af 250 norska fartyg, eller 30 flera än <strong>år</strong> 1888.<br />
Af klippfisk <strong>från</strong> Norge direkt äro på konsulatet anmälda 2,015 balar à<br />
50 kg., <strong>och</strong> c:a 1,000 balar à 50 kg. via England; alltså öfver 1,000 balar<br />
mera än i 1888. Priset variera<strong>de</strong> <strong>från</strong> p:tas 29"50 till 36 pr bal <strong>och</strong> <strong>från</strong><br />
p:tas 35 till 45 en détail.<br />
Några statistiska uppgifter röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n allmänna skeppsfarten på Gibraltar<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> tor<strong>de</strong> i sammanhang härmed vara af intresse:<br />
Ångfartyg.
303<br />
Segelfartyg.<br />
Priset för Newcastlekol var förra <strong>år</strong>et 22 sh. pr ton <strong>och</strong> för Cardiffkol<br />
24 sh. Här sål<strong>de</strong>s förra <strong>år</strong>et 562,122 ton kol emot 513,000 ton <strong>år</strong> 1888.<br />
Frakterna voro un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utmärkta.<br />
I konsulatafgifter betaltes kr. 602'11, hvaraf för svenska fartyg kr. 92'70<br />
<strong>och</strong> kr. 509'71 för norska.<br />
Sundhetstillstån<strong>de</strong>t har varit utmärkt.<br />
Till konsulatet adressera<strong>de</strong>s öfver 1,000 bref <strong>och</strong> telegram till v<strong>år</strong>a sjömän.<br />
Konsulatets adress är <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1 mars Watersportstreet D. 3, H 6. närmast<br />
hufvudbryggan.<br />
A. S. B. Dietrichson.
San D<strong>om</strong>ingo <strong>de</strong>n 5 mars 1890.<br />
304<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Intet svenskt fartyg besökte distriktet. Un<strong>de</strong>r andra flaggor hitk<strong>om</strong>mo<br />
168 <strong>om</strong> tills. 91,332 ton.<br />
Införseln hit utgjor<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> vanligt af linne- <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ullsvaror, glas <strong>och</strong><br />
lifsförnö<strong>de</strong>nheter samt uppgick i vär<strong>de</strong> till S. 197,675, häri dock ej inberäknadt<br />
en <strong>de</strong>l maskiner för sockerhandteringen. Utförseln, ädla träslag, kaffe, kakao,<br />
r<strong>om</strong>, socker <strong>och</strong> sköldpadd, kan anslås till ungefär samma siffra.<br />
Georgetown <strong>de</strong>n 10 april 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
A. C. Leon.<br />
Distriktet besöktes af i svenska fartyg <strong>om</strong> 1,135 ton <strong>och</strong> 69 norska <strong>om</strong><br />
28,827 ton. De flesta lasterna häri<strong>från</strong> utgjor<strong>de</strong>s af greenheart, för hvilket<br />
fraktsatserna voro 1 sh. 3 d. à 1 sh. 6 d. pr fot emot lid. <strong>och</strong> 1 sh. 2 d.<br />
för några <strong>år</strong> sedan. Efterfrågan på <strong>de</strong>nna artikel var liflig. Äfven melass<br />
gick i myckenhet till holländska <strong>och</strong> belgiska brännerier. Sockertra<strong>de</strong>n har så<br />
godt s<strong>om</strong> monopoliserats af ångarne på England <strong>och</strong> Förenta Staterna. Prakterna<br />
voro lönan<strong>de</strong> <strong>och</strong> prisen högre än <strong>de</strong> ordinära, hvarför också skör<strong>de</strong>n,<br />
<strong>om</strong>kr. 116,000 ton, tor<strong>de</strong> hafva lemnat god behållning. Utförseln af guld är<br />
icke mer än några <strong>år</strong> gammal, men ökas ständigt <strong>och</strong> lofvar blifva af vigt.<br />
Införseln erbju<strong>de</strong>r intet nytt. Från <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena emottogo vi tändstickor,<br />
ehuru på indirekt väg.<br />
J. H. <strong>de</strong> Jonge.<br />
Innehåll: Budapest (sid. 300), Georgetown (sid. 304), Gibraltar (sid. 302), Hamburg<br />
(sid. 225), Manilla (sid. 263), Melbourne (sid. 281), Messina (sid. 296), Riga (sid. 264),<br />
San D<strong>om</strong>ingo (sid. 304).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 7.<br />
London (Generalkonsulatet) <strong>de</strong>n 17 april 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Summarisk uppgift öfver <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten på<br />
Londons generalkonsulatsdistrikt <strong>år</strong> <strong>1889</strong>.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 20
306<br />
Summarisk uppgift öfver <strong>de</strong>n norska skeppsfarten på Londons<br />
generalkonsulatsdistrikt <strong>år</strong> <strong>1889</strong>.
307<br />
Följan<strong>de</strong> siffror utvisa <strong>om</strong>fattningen af Sveriges skeppsfart på Londons<br />
generalkonsulatsdistrikt un<strong>de</strong>r nästli<strong>de</strong>t är i jemförelse med <strong>år</strong> 1888:<br />
Motsvaran<strong>de</strong> uppgifter för <strong>de</strong>n norska skeppsfarten visa:
308<br />
Båda län<strong>de</strong>rnas skeppsfart tillsammans:<br />
Skeppsfarten på Londons hamn stäl<strong>de</strong> sig sålunda (barlasta<strong>de</strong> fartyg oberäkna<strong>de</strong>)<br />
:
309<br />
Enligt af »The Board of Tra<strong>de</strong>» offentliggjorda statistiska tabeller <strong>de</strong>ltogo<br />
svenska <strong>och</strong> norska fartyg i varuförseln mellan Storbritannien <strong>och</strong> Irland samt<br />
främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> britiska kolonier med nedan angifna tonnage:
310<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tabell visar antalet <strong>och</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska<br />
fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> utklarerats <strong>från</strong> hufvndstationen samt hvar <strong>och</strong> en<br />
af <strong>de</strong> särskilda vicekonsulsstationerna in<strong>om</strong> distriktet, jemte beloppet af vid<br />
hvarje station uppburna konsulatafgifter <strong>och</strong> afgifter till svenska kyrkan i London.
311<br />
Då till ofvan anförda £ 317. 3. 6 läggas <strong>från</strong> Leitha distrikt ink<strong>om</strong>na<br />
£ 40. 15. 8, har alltså sammanlagda beloppet af <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> försvenska<br />
fartyg till un<strong>de</strong>rhåll af Ulrika Eleonora kyrka i London jemlikt föreskrift<br />
erlagda afgifterna uppgått<br />
Af befälhafvare å norska fartyg erla<strong>de</strong>s vid generalkonsulatet frivilliga<br />
bidrag till norska sjömanskyrkan i London till ett sammanlagdt belopp af:<br />
De likale<strong>de</strong>s frivilliga, <strong>från</strong> såväl svenska s<strong>om</strong> norska fartygsbefälhafvare<br />
gen<strong>om</strong> generalkonsulatet insamla<strong>de</strong> bidragen till Seamen s hospital i Greenwich<br />
utgjor<strong>de</strong> tillsammans:<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et hafva 125 svenska <strong>och</strong> 111 norska sjömän kostnadsfritt<br />
v<strong>år</strong>dats å förenämnda sjukhus, hvarförut<strong>om</strong> ett ej ringa antal erhållit<br />
fri läkarev<strong>år</strong>d <strong>och</strong> medicin sås<strong>om</strong> »outpatients».
312<br />
I härvaran<strong>de</strong> engelska sjömanshem eller »Sailors' H<strong>om</strong>e», Wellstreet B.,<br />
hafva un<strong>de</strong>r loppet af <strong>1889</strong> vistats 266 svenske <strong>och</strong> 285 norske sjömän.<br />
Skandinaviska sjömanshemmet härstä<strong>de</strong>s — J>The Scandinavian Sailors'<br />
Temperance H<strong>om</strong>e» — har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et lemnat bostad <strong>och</strong> v<strong>år</strong>d åt 2,934 personer,<br />
af hvilka<br />
Ett talan<strong>de</strong> vittnesbörd <strong>om</strong> <strong>de</strong>t förtroen<strong>de</strong> hemmets nitiske föreståndare —<br />
ingeniör Welin <strong>och</strong> hans fru — åtnjuta, ligger <strong>de</strong>ri att un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> hos<br />
<strong>de</strong>m <strong>de</strong>ponerats ej mindre än £ 15,366. 17. 5, af hvilket belopp hemsändts<br />
me<strong>de</strong>lst vexlar:<br />
Hemmet <strong>om</strong>fattas fortfaran<strong>de</strong> med synnerlig välvilja af hittillsvaran<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
nytillk<strong>om</strong>na för <strong>de</strong>tsamma intressera<strong>de</strong> personer, hvilka un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et bidragit till<br />
<strong>de</strong>ss utveckling med £ 394. 3. 3, hvaraf £ 41. 14. 3 ingått <strong>från</strong> hemlan<strong>de</strong>n.<br />
Hfirförut<strong>om</strong> har till <strong>de</strong>n med hemmet förena<strong>de</strong> »The <strong>de</strong>stitute Seamens' fund»<br />
kontant öfverlemnats £ 48. 2. 6 — hvaraf £ 7. 4. 7 <strong>från</strong> hemlan<strong>de</strong>n —<br />
samt <strong>de</strong>rtill klä<strong>de</strong>spersedlar m. m. d. in natura. Till inköp af böcker, tidskrifter<br />
m. m. d. har <strong>från</strong> Sverige en gåfva af £ 100 öfverlemnats. De med<br />
Till betäckan<strong>de</strong> häraf hafva följan<strong>de</strong> ink<strong>om</strong>ster influtit:<br />
Till nämnda förskott k<strong>om</strong>mer ytterligare ett sådant un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> af £ 46. 5. 7, utvisan<strong>de</strong> att <strong>de</strong>nna välgöran<strong>de</strong> inrättning fortfaran<strong>de</strong> i någon<br />
mån är i behof af <strong>de</strong> välvilliga un<strong>de</strong>rstöd, gen<strong>om</strong> hvilka <strong>de</strong>n åstadk<strong>om</strong>mits.<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n i föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser <strong>om</strong>förmälda skandinaviska un<strong>de</strong>rstödsföreningen<br />
— »The Scandinavian Benevolent Society» må här med<strong>de</strong>las,<br />
att <strong>de</strong>nsamma un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> till 176 behöfvan<strong>de</strong> lemnat £ 232. 11. 4 i<br />
kontanta un<strong>de</strong>rstöd <strong>och</strong> lån samt ut<strong>de</strong>lat 1,516 biljetter för föda, husrum <strong>och</strong><br />
kol, värda tillsammans £ 49. 18. 2, hvarjemte tillsammans £ 10. 10. 0 skänkts<br />
till olika sjukhus för åt skandinaver lemnad v<strong>år</strong>d. Föreningens ink<strong>om</strong>st af<br />
<strong>år</strong>sbidrag <strong>och</strong> gåfvor uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till £ 436. 4. 6 oeh <strong>de</strong>ss räntevinst<br />
till £ 64. 16. 1. Vid <strong>år</strong>ets slut utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>ss räntebäran<strong>de</strong> kapital £ 1,181. 9. 3.
313<br />
På- <strong>och</strong> afmönstringar <strong>år</strong> <strong>1889</strong> hafva varit:<br />
Antalet anmälda rymningar utgjor<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong>:<br />
Antalet skeppsbrutne <strong>och</strong> nödstäl<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> hemsändta gen<strong>om</strong> eller åtnjutit<br />
annat un<strong>de</strong>rstöd <strong>från</strong> generalkonsulatet eller un<strong>de</strong>rlydan<strong>de</strong> vicekonsulat, <strong>och</strong> för<br />
hvilka <strong>om</strong>kostnadsräkningar insändts till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> svensk eller norsk myndighet,<br />
har utgjort:
314<br />
Me<strong>de</strong>lst sjömansanvisningar hafva Sr <strong>1889</strong> sjömäns hyresme<strong>de</strong>l hemsändts<br />
till följan<strong>de</strong> belopp:<br />
Generalkonsulatet har emottagit <strong>och</strong> till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> myndigheter hemsändt<br />
qvarlåtenskap efter hufvudsakligen un<strong>de</strong>r engelsk sjötjenst aflidne svenske<br />
<strong>och</strong> norske sjömän till följan<strong>de</strong> belopp:<br />
Dessut<strong>om</strong> har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> gen<strong>om</strong> generalkonsulatet <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rlydan<strong>de</strong><br />
vicekonsulat hemsändts qvarlåtenskap, beståen<strong>de</strong> allenast af effekter efter 15<br />
svenske <strong>och</strong> 68 norske sjömän.<br />
Antalet skrifvelser, s<strong>om</strong> aflåtits <strong>från</strong> generalkonsulatet (cirkulär till vicekonsulerna<br />
oberäkna<strong>de</strong>) utgjor<strong>de</strong>:<br />
Antalet ingångna skrifvelser uppgick till:
315<br />
Af generalkonsulatet har emottagits samt <strong>om</strong>besörjts följan<strong>de</strong> antal bref,<br />
adressera<strong>de</strong> till befälhafvare <strong>och</strong> besättningar å svenska <strong>och</strong> norska fartyg, äfvens<strong>om</strong><br />
andra för tillfället sig i London uppehållan<strong>de</strong> svenske <strong>och</strong> norske un<strong>de</strong>rsåtar:<br />
Allmänna ekon<strong>om</strong>iska <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mersiella förhållan<strong>de</strong>n.<br />
Uti min senast afgifna <strong>år</strong>sberättelse framhölls hurus<strong>om</strong> <strong>år</strong>et <strong>1889</strong> ingick<br />
med en in<strong>om</strong> affärsverl<strong>de</strong>n förhoppningsfull stämning. Denna har ock se<strong>de</strong>rmera<br />
alltjemt vunnit i styrka <strong>och</strong> <strong>om</strong>fattning, hvadan resultatet af <strong>år</strong>ets verksamhet<br />
in<strong>om</strong> nära nog alla grenar af <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri kan betecknas sås<strong>om</strong><br />
synnerligen gynsamt, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta oaktadt säkerhet för politiska förvecklingar —<br />
främsta vilkoret för en lugn utveckling af spekulationen — fortfaran<strong>de</strong>, <strong>om</strong> än<br />
måhända i mindre grad än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, leuinat åtskilligt öfrigt<br />
att önska; men likas<strong>om</strong> farhågan för en ständigt öfverhängan<strong>de</strong> fara småning<strong>om</strong><br />
förslappas, synes <strong>de</strong>n sedan flera <strong>år</strong> rådan<strong>de</strong> politiska osäkerheten ej vidare<br />
förmå att verka lika störan<strong>de</strong> å affärslifvet s<strong>om</strong> tillforene, på samma gång s<strong>om</strong><br />
öfriga vilkor för en stegrad verksamhet <strong>de</strong>rin<strong>om</strong> blifvit så öfverväldigan<strong>de</strong>, att<br />
<strong>de</strong> gjort sig gällan<strong>de</strong> äfven då anledning till störan<strong>de</strong> inverkan af yttre eller<br />
inre sv<strong>år</strong>igheter ingalunda saknats. Bland <strong>de</strong> sist anförda tor<strong>de</strong> främst böra<br />
uppmärksammas arbetarnes allt oftare <strong>och</strong> till allt större <strong>om</strong>fattning förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
försök att gen<strong>om</strong> arbetsinställelser — s. k. strejker — söka tilltvinga sig en<br />
åtgöran<strong>de</strong> röst ej blott vid bestämman<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>m tillk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> aflöning, hvartill<br />
ej sällan berättigad anledning förefunnits, utan ock, hvad s<strong>om</strong> är af vida större<br />
bety<strong>de</strong>lse, med hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong> vilkor. un<strong>de</strong>r hvilka <strong>de</strong> befinnas villiga utföra<br />
<strong>de</strong>t arbete, s<strong>om</strong> med nämnda aflöning bör ersättas. Den framgång, en missförstådd<br />
filantropi bered<strong>de</strong> Londons dockarbetares af socialistiska uppviglare un<strong>de</strong>r<br />
sistli<strong>de</strong>n höst framkalla<strong>de</strong> <strong>och</strong> af våldsamheter af bvarjehanda art utmärkta <strong>de</strong>monstration<br />
i nämnda riktning, tor<strong>de</strong>, mer än sannolikt, k<strong>om</strong>ma att bära ö<strong>de</strong>sdiger<br />
inverkan främst med hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong>nna hamns hittills obestridda supremati<br />
sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>n förnämsta förmedlaren af verlds<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, men <strong>de</strong>refter ock å<br />
öfriga <strong>om</strong>sättningscentra in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land, <strong>de</strong>rest ej sådant förek<strong>om</strong>mes gen<strong>om</strong><br />
en fast <strong>och</strong> af ordningsmakten in<strong>om</strong> lagens gränser un<strong>de</strong>rstödd sammanslutning<br />
mellan arbetsgifvarne, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n vär<strong>de</strong>mätare — tillgång <strong>och</strong> efterfrågan —,<br />
s<strong>om</strong> i alla andra hänseen<strong>de</strong>n är <strong>de</strong>n prisbestämman<strong>de</strong>, äfven f<strong>år</strong> göra sig gällan<strong>de</strong><br />
vid uppskattning af kroppsarbetet. Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n inverkan, dockstrejken hittills<br />
utöfvat på härvaran<strong>de</strong> sjofartsrörelse, återk<strong>om</strong>mer jag här nedan.<br />
Till bedöman<strong>de</strong> af affärsverksamhetens <strong>om</strong>fattning un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>raf ernådda resultat tillåter jag mig anföra efterföljan<strong>de</strong>, ur senast offentliggjorda<br />
statistiska data bcmta<strong>de</strong> sifferuppgifter, hvarvid till jemförelse motsvaran<strong>de</strong><br />
för närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> likale<strong>de</strong>s angifvas.<br />
Storbritanniens varuutbyte med främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss transatlantiska<br />
besittningar un<strong>de</strong>r hvar<strong>de</strong>ra af senaste fem <strong>år</strong>en har egt ett vär<strong>de</strong> af:
316<br />
Sås<strong>om</strong> häraf synes, har införselns vär<strong>de</strong> ökats med ej mindre än £<br />
40,628,804 eller ll'l
317<br />
eller en tillökning un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> utöfver <strong>de</strong>t närmast föregåen<strong>de</strong> af:<br />
Uppgifterna röran<strong>de</strong> kust<strong>sjöfart</strong>en åter förete icke samma gynsamma resultat.<br />
Denna uppgick nemligen till:<br />
företeen<strong>de</strong> en, <strong>om</strong> afven ej betydlig, minskning mot närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>,<br />
hvilket förhållan<strong>de</strong> främst tillskrifves un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> arbetsinställelser.<br />
Att <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättningen ock åtföljts af stegrad <strong>han<strong>de</strong>l</strong>svinst, framst<strong>år</strong><br />
af flerehanda förhållan<strong>de</strong>n, främst af stegring i prisen å <strong>de</strong> vigtigaste förbrukningsartiklar<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>rnäst af tillgång å för nya företag disponibelt kapital. Med<br />
hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong>n förstanförda tor<strong>de</strong> förtjena anföras, att enligt i tidskriften<br />
»Econ<strong>om</strong>ist» med<strong>de</strong>lad beräkning, hvarvid normalpriset antagits = 100, prisen<br />
å 22 af <strong>de</strong> vigtigaste <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sartiklarne:<br />
Stegringen un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> uppgick följaktligen ej till stort mer än<br />
2'/4 %, men <strong>de</strong>rvid bör ihågk<strong>om</strong>mas, att priset ä koppar vid <strong>år</strong>ets början<br />
uppjagats till onaturlig höjd, <strong>från</strong> hvilken <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r törsta half<strong>år</strong>ets lopp se<strong>de</strong>rmera<br />
föll till mindre än hälften, äfvens<strong>om</strong> att en äfven jemförelsevis mindre<br />
prisstegring eger vida större bety<strong>de</strong>lse vid en lifligare <strong>om</strong>sättning, än då ett<br />
motsatt förhållan<strong>de</strong> rå<strong>de</strong>r. Vexlingarna i prisen ä importera<strong>de</strong> <strong>och</strong> exportera<strong>de</strong><br />
varor i me<strong>de</strong>ltal för hvart<strong>de</strong>ra af senast förflutna 5 <strong>år</strong> med begagnan<strong>de</strong> af enahanda<br />
jemföran<strong>de</strong> uppställning, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n ofvan med hanseen<strong>de</strong> till varumäng<strong>de</strong>n<br />
anförda, framgå af följan<strong>de</strong> siffror:<br />
Om lifligheten i affärerna vittnar ock <strong>de</strong>n penninge<strong>om</strong>sättning, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et försiggått in<strong>om</strong> härvaran<strong>de</strong> bankers s. k. »Clearing-house», <strong>de</strong>r utbyte af<br />
å <strong>de</strong>m dragna invisningar försigg<strong>år</strong>. Nämnda <strong>om</strong>sättning har nämligen ernått
318<br />
<strong>de</strong>t oerhörda beloppet af £ 7,618,766,000, eller nära 10 % högre än un<strong>de</strong>r<br />
1888, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t största, s<strong>om</strong> hittills någonsin förek<strong>om</strong>mit.<br />
Att kapital bildats <strong>och</strong> funnits ledigt för nya företag visar sig, då i betraktan<strong>de</strong><br />
tages <strong>de</strong>ls att å bank<strong>de</strong>position insatt belopp vid <strong>år</strong>ets utgång uppgick<br />
till £ 630,000,000 samt företed<strong>de</strong> en tillväxt un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 30 mill. £,<br />
<strong>de</strong>ls ock att ej mindre än 2,560 nya bolag med ett n<strong>om</strong>inelt kapital af £<br />
222,658,000 blifvit un<strong>de</strong>r samma tid inregistrera<strong>de</strong>. Denna registreringsåtgärd<br />
bildar dock endast första stadiet af ett bolags tillvaro <strong>och</strong> ett stort antal af<br />
sådana hinner aldrig <strong>de</strong>rutöfver, men äfven för <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong>, i <strong>de</strong> allra flesta fall<br />
med mycket dryga kostna<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>refter söka att till sig locka nödigt kapital,<br />
lyckas <strong>de</strong>tta ingalunda städse. Inberäknadt äfven andra emissioner än aktiebolag<br />
uppgick beloppet af <strong>de</strong>t kapital, för hvars åvägabringan<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna marknad<br />
anlita<strong>de</strong>s,<br />
<strong>och</strong> var följaktligen <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> till subskription erbjudna kapital större<br />
än un<strong>de</strong>r något föregåen<strong>de</strong> är. Af ifrågavaran<strong>de</strong> belopp infordra<strong>de</strong>s sammanlagdt<br />
£ 167,804,139<br />
(häraf vid teckning <strong>och</strong> ut<strong>de</strong>lning af aktier £ 39,274,781)<br />
I sammanhang härmed tor<strong>de</strong> böra anföras, att af ofvan anförda belopp<br />
togs i anspråk<br />
Nu anförda liflighet in<strong>om</strong> bolagsbildan<strong>de</strong>t har dock sin mycket betänkliga<br />
sida i så måtto, att en betydlig <strong>de</strong>l af i dylika företag nedlagdt kapital otvifvelaktigt<br />
k<strong>om</strong>mer att befinnas vara rent af bortkastadt, då <strong>de</strong>t till allra väsentligaste<br />
<strong>de</strong>l stannat Los <strong>de</strong> financiella parasiter, hvilka gjort åvägabringan<strong>de</strong>t af<br />
<strong>de</strong>ssa företag till sin lifsuppgift. Den härigen<strong>om</strong> föranledda kapitalförbrukning<br />
har ock i hög grad bidragit till f. n. rådan<strong>de</strong> knapphet i penningmarkna<strong>de</strong>n,<br />
s<strong>om</strong>, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mer att fortfara, utgör en betänklig hämsko p& legitima<br />
affärer.<br />
Arbetsklassen har onekligen i främsta rummet dragit för<strong>de</strong>l af <strong>de</strong> lifligare<br />
<strong>och</strong> mera lönan<strong>de</strong> affärsförhållan<strong>de</strong>na un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et. Den duglige arbetaren behöf<strong>de</strong><br />
aldrig sakna tillfälle till sysselsättning, <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att en ganska<br />
väsentlig stegring i samtliga aflöningar inträd<strong>de</strong>, förblefvo prisen å <strong>de</strong> flesta<br />
lifsme<strong>de</strong>l lika med <strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets början gällan<strong>de</strong>. Dess värre synas arbetarne<br />
icke hafva i önskvärd <strong>om</strong>fattning begagnat sig af <strong>de</strong>ssa för <strong>de</strong>m gynsamma<br />
förhållan<strong>de</strong>n. Så framstäl<strong>de</strong>s, isynnerhet mot <strong>år</strong>ets slut, ofta klag<strong>om</strong>ål <strong>från</strong><br />
arbetsgifvare in<strong>om</strong> åtskilliga industrigrenar, att arbetarne ådagala<strong>de</strong> mindre
319<br />
stadga <strong>och</strong> flit, än då arbetslönerna voro lägre, hvarjemte insättningarna i sparbankerna<br />
stego i lägre progression än un<strong>de</strong>r nägot föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> ända sedan<br />
1883, på samma gång s<strong>om</strong> förbrukningen af rusgifvan<strong>de</strong> drycker öka<strong>de</strong>s i betydlig<br />
mån. Sålunda utgjor<strong>de</strong> i sparbanker <strong>och</strong> postsparkassor insatta belopp<br />
vid <strong>år</strong>etä början:<br />
hvadan tillökningen mot närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> uppgick till:<br />
Nu anförda förhållan<strong>de</strong> utgör för öfrigt ett bestyrkan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t välkända<br />
faktum, att mången arbetare föredrager att tillgodogöra sig stegra<strong>de</strong> arbetspris<br />
gen<strong>om</strong>- minskadt arbete i stallet för att bereda sig ökad ink<strong>om</strong>st, hvartill väl<br />
ock yrkesföreningarnas tyranniska föreskrifter i ej ringa mån tor<strong>de</strong> bidragit.<br />
Dessa yrkesföreningar bära ock främst skul<strong>de</strong>n för <strong>de</strong> talrika arbetsinställelser,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förek<strong>om</strong>mit, isynnerhet i <strong>de</strong> fall, då <strong>de</strong>ras mål mindre gäl<strong>de</strong><br />
ökad aflöning än åvägabringan<strong>de</strong>t af band å arbetarens individuella produktionsförmåga<br />
samt <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> utjemnan<strong>de</strong>t af olikhet i arbetsförtjenst jenite utestängan<strong>de</strong>t<br />
af hvarje icke-föreningsmedlem <strong>från</strong> täflan in<strong>om</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> yrke.<br />
Detta missbruk af föreningsfriheten, gen<strong>om</strong> Lvilket utan tvifvel arbetarne sjelfva<br />
i läng<strong>de</strong>n blifva <strong>de</strong> mest lidan<strong>de</strong>, innebär en fara för <strong>de</strong>tta lands näringslif,<br />
s<strong>om</strong>, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n ej i tid undanrödjes, k<strong>om</strong>mer att medföra <strong>de</strong> mest ö<strong>de</strong>sdigra<br />
följ<strong>de</strong>r för <strong>de</strong>tsamma. A andra sidan åter tor<strong>de</strong> med hänsyn till arbetarnes<br />
besparingar böra ihågk<strong>om</strong>mas, att engelsmannen i allmänhet, i motsats till <strong>de</strong>n<br />
af princip sparsamme fransmannen, af en ökad ink<strong>om</strong>st främst tillgodoser egen<br />
k<strong>om</strong>fort <strong>och</strong> afrätter endast hvad <strong>de</strong>rutöfver är för framtida behof. Hvilken<br />
ofantlig kapitaltillökning <strong>de</strong>ssa arbetsklassens besparingar emellertid un<strong>de</strong>r senaste<br />
25 <strong>år</strong> uppnått, framst<strong>år</strong> <strong>de</strong>raf att samtliga sparbanksinsättningar <strong>år</strong> 1864 uppgingo<br />
till föga öfver 40 millioner £; <strong>år</strong> 1871 ha<strong>de</strong> <strong>de</strong> stegrats till 56 millioner,<br />
men utgjor<strong>de</strong> vid <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s ntgång, sås<strong>om</strong> oivan angifvits, nära 108<br />
millioner. Ihågk<strong>om</strong>mas bör härvid, att ifrågavaran<strong>de</strong> besparingar nära nog<br />
uteslutan<strong>de</strong> tillhöra samhällets lägsta klasser, hvilkas ink<strong>om</strong>st uteslutan<strong>de</strong> utgöres<br />
af intjent dagspenning, för hvilken icke någon beskattning vare sig till<br />
staten eller k<strong>om</strong>munen blifvit erlagd. Detta förhållan<strong>de</strong> innebär ett framsteg<br />
af <strong>de</strong>n mest tillfredsställan<strong>de</strong> art så väl ur materiel s<strong>om</strong> moralisk synpunkt;<br />
<strong>och</strong> sv<strong>år</strong>ligen kan förnekas, att här un<strong>de</strong>r nämnda period gällan<strong>de</strong> statsekon<strong>om</strong>iska<br />
system ej blott bidragit till nationalförmögenhetens ökan<strong>de</strong>, utan ock till<br />
<strong>de</strong>ss jemnare för<strong>de</strong>lning. Vid en närmare granskning af sparbanksinsättningarna<br />
un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>tion<strong>de</strong> in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta rikes olika <strong>de</strong>lar framst<strong>år</strong> <strong>de</strong>t egend<strong>om</strong>liga<br />
förhållan<strong>de</strong>t, att <strong>de</strong>ssa stegrats i vida högre progression in<strong>om</strong> Irland än vare<br />
sig i England eller Skotland. eller 121 % i <strong>de</strong>t förra mot 74 % i England<br />
<strong>och</strong> Wales samt 108 % i Skotland, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta un<strong>de</strong>r en tid, då ropet <strong>om</strong> en<br />
ytterlig nöd föranledt alltjemt förnya<strong>de</strong> försök att gen<strong>om</strong> lagstiftningsåtgär<strong>de</strong>r<br />
nedsätta arren<strong>de</strong>afgifterna<br />
bördor.<br />
<strong>och</strong> andra <strong>de</strong>n arbetan<strong>de</strong> befolkningen betungan<strong>de</strong><br />
Förbrukningen<br />
gåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, varit<br />
af spirituosa har, jemförd med <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast före
320<br />
Antages befolkningen uppgå till 37,808,892, belöper sig utgiften för starka<br />
drycker pr person un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> till £ 3. 9. 11 mot £ 3. 6. 8 un<strong>de</strong>r näst<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Tillökningen i förbrukningen motsvara<strong>de</strong> ett vär<strong>de</strong> af £ 7,597,930,<br />
utan tvifvel en följd af rikligare ink<strong>om</strong>ster. Då <strong>de</strong>n största tillökningen k<strong>om</strong>mer<br />
på öl <strong>och</strong> inhemska spritvaror, kan med all' sannolikhet antagas, att största<br />
<strong>de</strong>len af <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> utgiften drabbat arbetarnes fickor. Anställer man likvisst<br />
en jemförelse mellan motsvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r senaste båda tiotal af <strong>år</strong><br />
sålunda:<br />
visar sig häraf ett ej obetydligt aftagan<strong>de</strong> i <strong>de</strong>nna förbrukning, isynuerhet <strong>om</strong><br />
i betraktan<strong>de</strong> tages <strong>de</strong>n tillökning af befolkningen, s<strong>om</strong> liktidigt egt rum. Ej<br />
oväsentligen bidragan<strong>de</strong> till <strong>de</strong>nna ofantliga förbrukning af starka drycker är<br />
utan tvifvel att utskäokningsställena »The Gin Palaces» allt fortfaran<strong>de</strong> äro <strong>de</strong><br />
enda offentliga ställen, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r söndagarne tillåtas vara öppna för <strong>de</strong>n <strong>de</strong>l<br />
af befolkningen, s<strong>om</strong> ut<strong>om</strong> hemmet söker förströelse <strong>och</strong> trefnad — ett förhållan<strong>de</strong>,<br />
hvari ändring<br />
förgäfves.<br />
ofta inför parlamentet föreslagits, men hittills städse<br />
Emigrationen uppgick un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> till 343,551 personer, eller 54,943<br />
mindre än uu<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, — äfven härigen<strong>om</strong> bäran<strong>de</strong> vittne<br />
<strong>om</strong> öka<strong>de</strong> arbetstillfällen in<strong>om</strong> hemlan<strong>de</strong>n. Af nämnda emigranter voro 254,568<br />
britiska un<strong>de</strong>rsåtar <strong>och</strong> utflytta<strong>de</strong> 241,029 till Nordamerikas Förenta Stater,<br />
38,132 till Britiska Nordamerika, 29,040 till Australien samt återsto<strong>de</strong>n 35,350<br />
till andra län<strong>de</strong>r.<br />
Penningmarkna<strong>de</strong>n har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et påverkats hufvudsakligen af tvänne förhållan<strong>de</strong>n,<br />
båda medföran<strong>de</strong> fasthet in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nsamma. Den numera lyckligt afsluta<strong>de</strong><br />
konverteringen af britiska 3 % statslånen föranled<strong>de</strong> en ökad begärlighet<br />
efter första klassens säkerheter af alla slag, på samma gång s<strong>om</strong> förtroen<strong>de</strong>män<br />
— »trusteea» —, med numera gen<strong>om</strong> lag utäträekt bemyndigan<strong>de</strong> i afseen<strong>de</strong><br />
å utlåningen af <strong>de</strong>m anförtrodda me<strong>de</strong>l, till <strong>de</strong>ssas fruktbargöran<strong>de</strong> åtnöj<strong>de</strong><br />
sig med vär<strong>de</strong>papper af något lägre klass än tillförene ansetts lämpligt. Räntefoten<br />
har un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong> företett en jemn reduktion, orsakad af en fortgåen<strong>de</strong>
321<br />
kapitaltillökning, for hvilken säker placering sökts utan att motsvaran<strong>de</strong> tillväxt<br />
i <strong>de</strong>rför lampliga vär<strong>de</strong>papper egt rum. Härtill k<strong>om</strong>, att. <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningens<br />
öka<strong>de</strong> liflighet mera eller mindre inverka<strong>de</strong> på nära nog samtliga inhemska<br />
vär<strong>de</strong>papper, men framför allt på jernvägsaktier. Likaså har <strong>de</strong>n utländska<br />
fondmarkna<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>t hela företett mycken fasthet <strong>och</strong> t. o. m. kopparsyndikatets<br />
fall samt revolutionen i Brasilien utöfva<strong>de</strong> vida mindre inverkan än antagligt<br />
var. Fortfaran<strong>de</strong> har Englands bank visat en alltjemt aftagan<strong>de</strong> förmåga<br />
att inverka på räntefoten in<strong>om</strong> <strong>de</strong>n öppna markna<strong>de</strong>n. Detta är en<br />
oundviklig följd af <strong>de</strong>n oafbrutna utvecklingen af <strong>de</strong> stora bankinstitut, hvilka<br />
un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>tion<strong>de</strong>n trädt i verksamhet härstä<strong>de</strong>s, utan att <strong>de</strong> samtidigt<br />
ökat <strong>de</strong>ras kontanta reserver i förbin<strong>de</strong>lserna motsvaran<strong>de</strong> grad. Fråga har<br />
ock med anledning häraf blifvit väckt <strong>om</strong> åläggan<strong>de</strong> för aktiebankerna att offentliggöra<br />
veckorapporter, utvisan<strong>de</strong> bland annat beloppet af <strong>de</strong>ras kontanta<br />
kassabehållning jemte i Englands bank inneståen<strong>de</strong> balans.<br />
Bankräntan utgjor<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets ingång 5 %, men nedsattes mot slutet af<br />
januari först till 4 % <strong>och</strong> <strong>de</strong>refter till 3 l /2 <strong>och</strong> 3 %. Härvid förblef <strong>de</strong>n<br />
till midten af april, då <strong>de</strong>n ytterligare föll till 2 1 /, %, hvilken räntefot fortfor<br />
till början af augusti, då <strong>de</strong>ls en ökning i <strong>de</strong>n inhemska cirkulationen, <strong>de</strong>ls<br />
uttagan<strong>de</strong> af guld för sydamerikansk räkning föranled<strong>de</strong> en stegring till 3 %.<br />
Redan tre veckor senare framstod nödvändigheten af en ytterligare stegring till<br />
4 % <strong>och</strong>, då <strong>de</strong>tta oaktadt uttagningar ur banken fortforo, mot slutet af september<br />
till 5 %. Vid nämnda tidpunkt var <strong>de</strong>n öppna markna<strong>de</strong>ns notering<br />
för bästa 3 måna<strong>de</strong>rs vexlar in<strong>om</strong> l jt % af bankräntan, men kort <strong>de</strong>refter gaf<br />
<strong>de</strong>n förra vika <strong>och</strong> fallet påskynda<strong>de</strong>s senare gen<strong>om</strong> guldinförsel <strong>från</strong> Kyssland.<br />
Denna af <strong>de</strong> stora härvaran<strong>de</strong> finanshusen företagna operation föranled<strong>de</strong> ytterligare<br />
räntefall, bvaraf följ<strong>de</strong>n blef att, oaktadt banken fortfaran<strong>de</strong> vidhöll en<br />
räntefot af 5 % ända till inemot <strong>år</strong>ets slut, guld fortfor att utflöda. Bankens<br />
styrelse fann sig härigen<strong>om</strong> föranledd att un<strong>de</strong>r sista dagarne af <strong>de</strong>cember höja<br />
diskonton till 6 %, livarvid <strong>de</strong>n ännu fortfar då <strong>de</strong>tta nedskrifves.<br />
Vexlingarna af räntefoten å <strong>de</strong>nna marknad un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>tion<strong>de</strong> framstå<br />
af nedan anförda tabell.<br />
Svenska <strong>och</strong> norska statsobligationers vär<strong>de</strong> har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et un<strong>de</strong>rgått följan<strong>de</strong><br />
vexlingar:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 21
322<br />
Betalningsinställelser förek<strong>om</strong>mo in<strong>om</strong> England <strong>och</strong> Wales till ett antal af<br />
4,570, eller 273 färre än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> är. Fortfaran<strong>de</strong> klagas<br />
öfver <strong>de</strong> dryga kostna<strong>de</strong>r, hvilka Sro förena<strong>de</strong> med ett konkursbos utredning<br />
<strong>och</strong> realisation, hvadan ock vanligen hvarje ackordsanbud, huru lågt <strong>de</strong>t än må<br />
vara, vinner godkännan<strong>de</strong>. Sås<strong>om</strong> exempel på anförda förhållan<strong>de</strong> må med<strong>de</strong>las,<br />
hurus<strong>om</strong> ut<strong>de</strong>lningen till kreditorerna i <strong>de</strong>n äfven i Nor<strong>de</strong>n kända trävarufirman<br />
Esdaile & C:os konkurs utgjort 1 sh. 4/4 d. pr £ <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>, att<br />
af realisera<strong>de</strong> tillgångar, £ 6,798, ej mindre än £ 2,280 åtgått i <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r,<br />
hvaraf £ 1,200 till lagkarlar.<br />
Statsskul<strong>de</strong>ns oafbrutna amortering lemnar ett ytterligare bevis <strong>om</strong> <strong>de</strong>t<br />
bl<strong>om</strong>stran<strong>de</strong> tillstånd lan<strong>de</strong>ts finanser förete. Vid ingången af <strong>år</strong> 1836 uppgick<br />
nämnda skuld till £ 852,864,000 mot £ 699,300,000 vid senaste finans<strong>år</strong>s<br />
slut, <strong>de</strong>n 31 mars <strong>1889</strong>, hvadan <strong>de</strong>n följaktligen un<strong>de</strong>r nämn<strong>de</strong> tid minskats<br />
med ej mindre än £ 153,564,000, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta oaktadt un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n nya lån<br />
upptagits<br />
Den <strong>år</strong>liga räntebesparing s<strong>om</strong> härigen<strong>om</strong> ernåtts, utgör skilna<strong>de</strong>n mellan<br />
£ 28,880,000, hvartill utgiften för statsskul<strong>de</strong>n uppgick <strong>år</strong> 1836, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n<br />
för senaste <strong>år</strong>, £ 21,070,000, till hvilken betydliga nedsättning räntekonverteringar<br />
dock väsentligen bidragit.<br />
Jernvägarne in<strong>om</strong> England förmedla<strong>de</strong>, säsoni ofvan anförts, en betydligt<br />
ökad trafik <strong>och</strong> varutransport. Senast offentliggjorda redogörelse härför, <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>ets senare hälft, visar, att af <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> bruttoink<strong>om</strong>sten <strong>om</strong>kring<br />
60 % absorbera<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> högre driftkostnad. Tillökningen i afkastningen af<br />
passageraretrafiken, s<strong>om</strong> lemna<strong>de</strong> en ink<strong>om</strong>st ej långt i<strong>från</strong> lika stor med <strong>de</strong>n<br />
<strong>från</strong> samtliga öfriga källor, bered<strong>de</strong>s nära nog helt <strong>och</strong> hållet af en betydlig<br />
stegring i antalet af 3:dje klassens resan<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong>tion<strong>de</strong> har ink<strong>om</strong>sten<br />
af l-.sta <strong>och</strong> 2:dra vagnsklasserna företett en jemn minskniDg, men un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
1888 gjor<strong>de</strong> sig en ändring häruti märkbar, antagligen beroen<strong>de</strong> af förbättra<strong>de</strong><br />
konjunkturer; men ehuru <strong>de</strong>ssa voro ännu vida gyusammare un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> med<br />
i allmänhet synnerligen förmånliga resultat, visa<strong>de</strong>, egend<strong>om</strong>ligt nog, <strong>de</strong> tvänne<br />
högre trafikklasserna obetydlig tillväxt. Orsaken härtill antages bero <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>raf,<br />
att 3:dje klassens beqvämligheter fortfaran<strong>de</strong> ökats, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>samma å<br />
l:sta <strong>och</strong> 2:dra klassens vagnar blifvit nära nog oförändra<strong>de</strong>, <strong>de</strong>ls ock att <strong>år</strong><br />
för <strong>år</strong> alltjemt mindre afseen<strong>de</strong> fästes vid social skiljaktighet <strong>och</strong> klassförd<strong>om</strong>ar,<br />
hvarigen<strong>om</strong> numera <strong>de</strong>t förhållan<strong>de</strong> inträdt, att 3:dje klassens trafik lemnar <strong>de</strong>t<br />
väsentligaste bidraget till jernvägarnes ink<strong>om</strong>st, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta k<strong>om</strong>mer nog att<br />
fortfaran<strong>de</strong> blifva fallet intill<strong>de</strong>ss <strong>de</strong> båda första vagnsklasserna göras beqvämare<br />
<strong>och</strong> mera inbjudan<strong>de</strong> än livad för närvaran<strong>de</strong> onekligen är hän<strong>de</strong>lsen.<br />
Post <strong>och</strong> telegraf hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et företett en fortfaran<strong>de</strong> utveckling. Tillväxten<br />
i lan<strong>de</strong>ts brefvexling motsvara<strong>de</strong> 3'/2 %, hvarvid dock brefkortens förbrukning<br />
öka<strong>de</strong>s med 7 %. Antalet pr post befordra<strong>de</strong> tidningar aftog <strong>de</strong>remot<br />
något, hufvudsakligen en följd af anordnan<strong>de</strong>t af speciella tidiga posttåg.<br />
Från Londons postkontor afsända bref nåd<strong>de</strong> ett antal af 480 millioner, ut-
323<br />
visan<strong>de</strong> en stegring af 7 % öfver näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s. Att tillväxten i brefvexlingen<br />
varit större i London än i landsorten antages främst vara beroen<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>raf, att antalet mottagningsställen <strong>och</strong> brefaflemningar ökats i större progression<br />
in<strong>om</strong> hnfvudsta<strong>de</strong>n, ty erfarenheten har städse visat, att brefvexlingen<br />
stiger i jembredd med öka<strong>de</strong> tillfällen till postbefordring. Ej mindre än 28,000<br />
bref aflemna<strong>de</strong>s utan att vara försedda med adress, <strong>och</strong> af <strong>de</strong>ssa innehöllo nära<br />
1,400 penningar, bankanvi3ningar eller andra vär<strong>de</strong>papper till ett vär<strong>de</strong> af £<br />
8,700. Egend<strong>om</strong>ligt nog blifva hithöran<strong>de</strong> siffror temligen lika <strong>år</strong> för <strong>år</strong>. Paketposten<br />
företer likaså ett alltjemt tilltagan<strong>de</strong> begagnan<strong>de</strong>. Årets tillökning i<br />
befordra<strong>de</strong> paket uppg<strong>år</strong> till nära 3 millioner stycken, motsvaran<strong>de</strong> 7 - 8 %, <strong>och</strong><br />
hela antalet dylika sändningar nåd<strong>de</strong> hardt när 40 millioner. Äfven med hänseen<strong>de</strong><br />
härtill öfverstiger tillökningen i London <strong>de</strong>n i landsorten. Märklig är<br />
<strong>de</strong>n jemnhet i paketens me<strong>de</strong>lvigt, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> för <strong>år</strong> visar sig. Sedan hithöran<strong>de</strong><br />
taxa bestäm<strong>de</strong>s till 4'/2 d. för ett 2 skålpunds paket <strong>och</strong> 6 d. för ett <strong>om</strong> 3<br />
skålpund, har me<strong>de</strong>lportot för hvarje paket vexlat mellan 5'2 5 d. <strong>och</strong> 5'3 2<br />
d., eller, med andra ord, me<strong>de</strong>lvigten har städse utgjort något mindre än 3 SJ.<br />
Detta befordringssätt har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utsträckts till åtskilliga kontinentala län<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> kolonierna, bland <strong>de</strong> sistanfbrda med nedsättning i frakten till Kap <strong>och</strong><br />
Australien, hvaraf en tillväxt af 40 % i sändningen blifvit en följd. Till<br />
Kanada mottagas paket intill en vigt af 5 'Vè, men Nordamerikas Förenta Stater<br />
hafva fortfaran<strong>de</strong> vägrat att biträda <strong>de</strong>tta befordringssätt.<br />
In<strong>om</strong> telegrafaf<strong>de</strong>lningen utgör öfvertagan<strong>de</strong>t af »Submarine C<strong>om</strong>pany's»<br />
privatkabel för statens räkning med en kostnad af statsme<strong>de</strong>l till belopp af £<br />
67,163 <strong>år</strong>ets vigtigaste tilldragelse. Denna, liks<strong>om</strong> alla andra privatlinier, ha<strong>de</strong><br />
städse främst afsett möjligast hög ink<strong>om</strong>st, men gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss öfvertagan<strong>de</strong> af<br />
staten har en nedsättning i afgiften vid telegramvexling med Frankrike, Tyskland,<br />
Holland <strong>och</strong> Belgien till 2 d. or<strong>de</strong>t, med en minimiafgift af 10 d., inträdt.<br />
Antalet af gen<strong>om</strong> statstelegrafen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et befordra<strong>de</strong> med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong>n utgjor<strong>de</strong><br />
nära 58 millioner, eller <strong>om</strong>kring 4 millioner, d. v. s. 8'5 %, mera än un<strong>de</strong>r<br />
nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Me<strong>de</strong>ltalet af ord i hvarje telegram har varit 16 <strong>och</strong> me<strong>de</strong>lportot<br />
8 d.<br />
Så väl post s<strong>om</strong> telegraf utgöra betydliga ink<strong>om</strong>stkällor för statsverket, med<br />
anledning hvaraf fordran på nedsättning af isynnerhet <strong>de</strong> transatlantiska befordringsafgifterna<br />
framställes.<br />
Tullar. Ur härvaran<strong>de</strong> tullstyrelses senast afgifna <strong>år</strong>sberättelse tor<strong>de</strong> följan<strong>de</strong><br />
böra med<strong>de</strong>las sås<strong>om</strong> egan<strong>de</strong> ett allmännare intresse.<br />
De trenne hnfvudsakligaste källorna for tullink<strong>om</strong>sterna äro fortfaran<strong>de</strong> att<br />
finna i importen af tobak, te <strong>och</strong> spirituösa. Ända till 1887 öka<strong>de</strong>s efter<br />
hand förbrukningen af tobak. Från 1'268 "tB för hvarje person af befolkningen<br />
steg <strong>de</strong>n småning<strong>om</strong> till 1'498 'ffi un<strong>de</strong>r 1877. Året <strong>de</strong>refter öka<strong>de</strong>s tullen<br />
med 4 d. (30 öre) pr $6, hvilket <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart ha<strong>de</strong> till följd en minskad förbrukning,<br />
så att <strong>de</strong>nna un<strong>de</strong>r 1881 nedgick till 1'412 ffi pr person, <strong>och</strong> ehuru<br />
<strong>de</strong>n <strong>de</strong>refter åter börja<strong>de</strong> stiga, nåd<strong>de</strong> <strong>de</strong>n dock un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1886 ej till mera<br />
än 1'4 24 &. Un<strong>de</strong>r 1887 borttogs åter nyssanförda tullförhöjning, med <strong>de</strong>n<br />
påföljd att förbrukningen genast tilltog, så att <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r senaste finans<strong>år</strong> utgjor<strong>de</strong><br />
l'é5 4 "B pr person, men har <strong>de</strong>n följaktligen ännu icke nått <strong>de</strong>n höjd,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 11 <strong>år</strong> förut inneha<strong>de</strong>. Då i sammanhang med senaste tullbestämmelse<br />
föreskrefs, att tobak vid försäljning icke f<strong>år</strong> innehålla högre grad af fuktighet<br />
än 35 %, antages <strong>de</strong>tta k<strong>om</strong>ma att medföra en tillökning i förbrukningen, så<br />
att <strong>de</strong>n för 1877 ofvan anförda siffra snart tor<strong>de</strong> uppnås eller öfverstigas.<br />
Importen for inhemsk förbrukning un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> — 1888 till <strong>1889</strong> —<br />
utgjor<strong>de</strong> af råtobak 53,303,000 ffi <strong>och</strong> af förarbetad 2,136,200 S, lemnan<strong>de</strong>
324<br />
en tullink<strong>om</strong>st af £ 9,012,000 eller £ 162,000 mera än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>.<br />
Med hänseen<strong>de</strong> till te fram hålles <strong>de</strong>n snabbhet, med hvilken sådant <strong>från</strong><br />
Kina uttränges ur <strong>de</strong>nna marknad af skör<strong>de</strong>n <strong>från</strong> Indien <strong>och</strong> Ceylon, sås<strong>om</strong><br />
af nedan angifna siffror synes.<br />
Sås<strong>om</strong> orsak härtill anföres hög exporttull i Kina un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att sådan<br />
ieke finnes i Indien eller å Ceylon, större energi hos odlarne i sistnämnda<br />
län<strong>de</strong>r <strong>och</strong>, troligen främst, <strong>om</strong>kring /« större styrka hos <strong>de</strong>t indiska än <strong>de</strong>t<br />
kinesiska teet, hvarigen<strong>om</strong> en motsvaran<strong>de</strong> tull-lindring i verkligheten ernås<br />
gen<strong>om</strong> begagnan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t förstanförda.<br />
Röran<strong>de</strong> spirituösa åter framhålles, hurus<strong>om</strong> <strong>de</strong>n <strong>år</strong> 1886 med Spanien<br />
afsluta<strong>de</strong> traktat, gen<strong>om</strong> hvilken styrkan af <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> mot en tull af 1 shilling<br />
pr gallon (=6 buteljer) infördt vin öka<strong>de</strong>s <strong>från</strong> 26 till 30 gra<strong>de</strong>r, haft till<br />
följd en tillökning i importen <strong>från</strong> 590,000 gallons un<strong>de</strong>r 1885 till 1,500,000<br />
gallons un<strong>de</strong>r 1888. En annan vigtig förändring i vintullen vidtogs un<strong>de</strong>r<br />
sistanförda <strong>år</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>, att mousseran<strong>de</strong> viner bela<strong>de</strong>s med en tilläggstull af<br />
1 sh. pr gallon så snart <strong>de</strong>ras <strong>han<strong>de</strong>l</strong>svär<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n ej öfversteg<br />
15 sh. pr gallon, men 2 sh. 6 d. för sådant af högre vär<strong>de</strong>. Farhågan<br />
att tillämpningen af <strong>de</strong>nna »ad valorem» beskattning skulle möta väsentlig<br />
sv<strong>år</strong>ighet <strong>och</strong> gifva anledning till talrika tvister samt försök att undgå <strong>de</strong>n<br />
högre tullen har icke vunnit bekräftelse, på samma gång s<strong>om</strong> <strong>de</strong>raf erhållen<br />
ink<strong>om</strong>st öfverstigit beräkningarna. Uppmärksamheten fästes <strong>de</strong>rjemte på <strong>de</strong>n<br />
tillökning i spritimport <strong>från</strong> Tyskland, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et egt rum, hvartill främsta<br />
anledningen sökes <strong>de</strong>ri att, då Spanien påla<strong>de</strong> dylik sprit högre tull, s<strong>om</strong> nära<br />
nog <strong>om</strong>öjliggjor<strong>de</strong> import dit, tyske exportörer funno sig föranlåtne att här<br />
afyttra sin vara, <strong>de</strong>rvid antagan<strong>de</strong> ett pris af ända ned till 8 d. pr gallon.<br />
Den sålunda importera<strong>de</strong> varan tor<strong>de</strong> finna användan<strong>de</strong> till uppblandning med<br />
billig »whisky» <strong>och</strong> »gin» äfvens<strong>om</strong> af krögare till förfalskning af r<strong>om</strong>, hvarjemte<br />
<strong>de</strong>n till mindre utsträckning begagnas for att gifva lätta, mot en tull af<br />
1 sh. pr gallon införda viner nödig styrka. Enligt tullstyrelsens åsigt böra, i<br />
betraktan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna sprits helsofarliga beskaffenhet, åtgär<strong>de</strong>r vidtagas till förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
af nu anförda, i hög grad fördömliga förfalskningar.<br />
Slutligen beröres <strong>de</strong>n inverkan, tillämpningen af lagen <strong>om</strong> varumärken egt<br />
un<strong>de</strong>r senaste finans<strong>år</strong>, s<strong>om</strong> sluta<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 31 mars. Un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> sked<strong>de</strong><br />
7,876 beslag å gods med lagstridiga varumärken, hvarvid 217,458 olika kollier<br />
qvarhöllos. Bland nyssanförda beslag voro ej mindre än 2,898 å <strong>från</strong> Tyskland<br />
infördt gods. Tullstyrelsen yttrar i sammanhang härmed: »Sås<strong>om</strong> ett<br />
resultat af härvid vunnen erfarenhet äro vi af <strong>de</strong>n åsigt, att in<strong>om</strong> talrika<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sgrenar en väsentlig förbättring med hänseen<strong>de</strong> till varumärkena inträdt<br />
in<strong>om</strong> Storbritannien. Så t. ex. finner man numera sällan or<strong>de</strong>t »Havana» anbragt<br />
å <strong>från</strong> kontinenten importera<strong>de</strong> cigarrer, liks<strong>om</strong> ej heller tysk sprit <strong>och</strong><br />
vin införas un<strong>de</strong>r franska märken, — med ett ord större ärlighet rå<strong>de</strong>r i<br />
nämnda hänseen<strong>de</strong>n. Å andra sidan har <strong>de</strong>remot importen af hvarje märke
325<br />
saknan<strong>de</strong> gods tilltagit, <strong>och</strong> sannolikt är, att etiketter med falska varumärken<br />
anbringas å dylikt gods sedan <strong>de</strong>t passerat tullen. Anledning <strong>de</strong>rtill att så är<br />
fallet gifvea oek <strong>de</strong>raf, att en mängd af etiketter <strong>och</strong> andra märken särskildt<br />
importerats <strong>och</strong> i tullen qvarhållits sås<strong>om</strong> uppenbarligen afsedda att anbringas<br />
å föremål afsedda för försäljning in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land. Fråga har <strong>de</strong>rvid uppstått,<br />
huruvida dylika etiketter kunnat anses vara konfiskabla, men då begagnan<strong>de</strong>t af<br />
engelska språket å <strong>de</strong>m ansetts sås<strong>om</strong> gifvan<strong>de</strong> en falsk antydan <strong>om</strong> <strong>de</strong>ras ursprung,<br />
har <strong>de</strong>ras qvarhållan<strong>de</strong> anbefalts intill <strong>de</strong>ss importören kunnat fullt<br />
öfvertygan<strong>de</strong> bevisa, att <strong>de</strong> verkligen afsetts för begagnan<strong>de</strong> å gods af å <strong>de</strong>m<br />
angifven beskaffenhet.<br />
Väsentlig sv<strong>år</strong>ighet har un<strong>de</strong>rstund<strong>om</strong> yppat sig med hänseen<strong>de</strong> till märken<br />
å föremål, s<strong>om</strong> tillverkats in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land, men <strong>de</strong>refter afsändts till utlan<strong>de</strong>t<br />
att <strong>de</strong>r k<strong>om</strong>pletteras, t. ex. tobakspipor till Wien, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r skola förses med<br />
bernstensmunstycken, rakknifvar till Tyskland för slipning (»hollow ground»)<br />
m. fl. d. Sv<strong>år</strong>t är att bestämma när ett här tillverkadt, men i utlan<strong>de</strong>t fulländadt<br />
föremål förlorar egenskapen af att vara engelskt fabrikat samt i sammanhang<br />
<strong>de</strong>rmed rättigheten att förses med engelskt varumärke.<br />
Åtskillig sv<strong>år</strong>ighet har likaså företett sig att af vid import qvarhållet gods<br />
skilja mellan sådant af utländsk tillverkning försedt med falskt varumärke, <strong>och</strong><br />
sådant af britisk tillverkning <strong>och</strong> äkta märke, s<strong>om</strong> hit reimporterats. Enligt<br />
författningens ly<strong>de</strong>lse skall gods, s<strong>om</strong> är försedt med namn eller märke af<br />
britisk tillverkare, vid reimport antingen anmälas me<strong>de</strong>lst »Bill of Stores, d. v. s.<br />
åtföljas af ett utdrag af <strong>de</strong>n ursprungliga exporthandlingen, eller ock utlemnas<br />
efter företeen<strong>de</strong> af ett medgifvan<strong>de</strong> <strong>från</strong> ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> egare af ifrågavaran<strong>de</strong><br />
namn eller varumärke samt <strong>de</strong>rjemte ett intyg af <strong>de</strong>nne, att godset tillverkats<br />
af hon<strong>om</strong> in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land, eller ock gen<strong>om</strong> annat af importören afgifvet samt<br />
af tullstyrelsen godkändt bevis <strong>de</strong>r<strong>om</strong>, att ifrågavaran<strong>de</strong> föremål är af britisk<br />
tillverkning. För att likvisst un<strong>de</strong>rlätta utfåen<strong>de</strong>t af dylikt reimporteradt gods,<br />
hafva samtlige tullförvaltare <strong>och</strong> tullkontrollörer bemyndigats att i dylika fall<br />
förfara efter eget bästa <strong>om</strong>döme utan förutgåen<strong>de</strong> anmälan till tullstyrelsen,<br />
hvilket förfaringssätt likale<strong>de</strong>s tillämpats vid import af främman<strong>de</strong> eller britiska<br />
profver, hit importera<strong>de</strong> eller reimportera<strong>de</strong> i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sändamål, likas<strong>om</strong> ock af<br />
privata effekter, till lagning sända föremål m. m. dylikt.»<br />
Den noggrannhet, med hvilken britiska hamnar transiteran<strong>de</strong> gods af utländsk<br />
tillverkning un<strong>de</strong>rkastats <strong>de</strong> i lagen <strong>om</strong> varumärken gällan<strong>de</strong> bestämmelser,<br />
har dock haft till följd, att nämnda transitotrafik betydligt minskats <strong>och</strong> öfverflyttats<br />
till kontinentala hamnar, till stor förlust för engelska jernvägar <strong>och</strong><br />
ångbåtar <strong>och</strong> utan att försäljning å transatlantiska markna<strong>de</strong>r af andra län<strong>de</strong>rs<br />
varor sås<strong>om</strong> varan<strong>de</strong> af engelsk tillverkning <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> förek<strong>om</strong>mits.<br />
Bildan<strong>de</strong>t af bolag har, sås<strong>om</strong> ofvan visats, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit ett utmärkan<strong>de</strong><br />
drag för härvaran<strong>de</strong> penningemarknad <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta i högre grad än någonsin<br />
tillförene. Un<strong>de</strong>r sådant förhållan<strong>de</strong> .är <strong>de</strong>t lätt förklarligt, att äfven svenskar<br />
<strong>och</strong> norrmän — uppfinnare, patentinnehafvare, egare af malmfyndigheter eller<br />
industriidkare — härstä<strong>de</strong>s sökt att finna kapital för tillgodogöran<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n,<br />
åtminstone enligt <strong>de</strong>ras åsigt, mycket vär<strong>de</strong>fulla egend<strong>om</strong> <strong>de</strong> haft att aflåta,<br />
samt för nämnda ändamål ofta nog till generalkonsulatet framstält begäran <strong>om</strong><br />
upplysning, råd <strong>och</strong> biträ<strong>de</strong> för vinnan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t mål <strong>de</strong> afsett. Anvisning å<br />
härför nödiga åtgär<strong>de</strong>r samt å till <strong>de</strong>ras utföran<strong>de</strong> lämpliga personer har varit<br />
lätt att lemna i <strong>de</strong> fall, då <strong>de</strong>n kapitalsökan<strong>de</strong> egt me<strong>de</strong>l att sjelf bestrida <strong>de</strong><br />
mycket betydliga utgifter, s<strong>om</strong> äro oskiljaktiga <strong>från</strong> att å härvaran<strong>de</strong> fondmarknad<br />
med sannolikhet till framgång inbjuda till <strong>och</strong> finna <strong>de</strong>ltagare i ett<br />
nytt företag. Men icke en bland hundra är i <strong>de</strong>nna lyckliga ställning, <strong>och</strong>
326<br />
till varning för <strong>de</strong>m, hvilka, sås<strong>om</strong> ofta är fallet, sangviniskt tro, att hvarje<br />
anbud, isynnerhet af en patenterad, men ännu oförsökt uppfinning, här genast<br />
finner gynsamt mottagan<strong>de</strong> <strong>och</strong> blir föremål för spekulation, tillåter jag mig<br />
anföra ett exempel ur verkligheten, icke ensamt ståen<strong>de</strong>, utan alltjemt förnyadt.<br />
En uppfinnare, s<strong>om</strong>, då han sjelf var ovan vid affärer <strong>och</strong> icke kunnig i engelska<br />
språket, åtfölj<strong>de</strong>s af ett i nämnda hänseen<strong>de</strong> erfaret biträ<strong>de</strong>, hitk<strong>om</strong> för att<br />
söka finna antingen köpare till sitt här uttagna patent eller ock kapital, gen<strong>om</strong><br />
företagets ställan<strong>de</strong> på aktier, till uppfinningens tillgodogöran<strong>de</strong> i stor skala,<br />
hvarvid, <strong>om</strong> <strong>de</strong>tta lycka<strong>de</strong>s, biträ<strong>de</strong>t tillförsäkrats en betydlig an<strong>de</strong>l af försäljningsbeloppet<br />
eller <strong>de</strong>remot svaran<strong>de</strong> aktier. Gen<strong>om</strong> med härvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n<br />
förtrogna personer, s<strong>om</strong> för lemna<strong>de</strong> goda råd tillförsäkra<strong>de</strong>s rundlig ersättning,<br />
erhöll uppfinnaren introduktion till en s. k. »C<strong>om</strong>pany-pr<strong>om</strong>otor», en person,<br />
hvilkens yrke är att bilda bolag. Denne, s<strong>om</strong> naturligtvis icke ha<strong>de</strong> ringaste<br />
begrepp <strong>om</strong> uppfinningens verkliga vär<strong>de</strong>, sökte, <strong>de</strong>tta oaktadt, främst att gen<strong>om</strong><br />
alla möjliga me<strong>de</strong>l skapa en opinion <strong>om</strong> företagets förträfflighet samt lycka<strong>de</strong>s<br />
ock såme<strong>de</strong>lst uppbringa tillgång till <strong>de</strong> allra nödvändigaste förberedan<strong>de</strong>, med<br />
bolagets bildan<strong>de</strong> förena<strong>de</strong> utgifter — försök i smärre skala, puffan<strong>de</strong>, annonser<br />
m. m. d. Derefter vidtala<strong>de</strong>s en lagkarl, ssolicitor», s<strong>om</strong> mot likale<strong>de</strong>s dryg<br />
ersättning ha<strong>de</strong> att uppsöka några personer med i ett eller annat hänseen<strong>de</strong><br />
lysan<strong>de</strong> namn — ju högre upp på rangskalan, <strong>de</strong>sto bättre, — men utan ringaste<br />
afseen<strong>de</strong> på <strong>de</strong>ras förmåga att bedöma eller leda <strong>de</strong>n affär, till hvars ingåen<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong> skulle tjena sås<strong>om</strong> lockbete, hvilka mot kontant ersättning eller löften <strong>om</strong><br />
höga arvo<strong>de</strong>n satte sig i spetsen för en inbjudning till aktieteckning med ett<br />
kapital mångdubbelt högre än hvad inköp af patentet <strong>och</strong> <strong>de</strong>ttas tillgodogöran<strong>de</strong><br />
kun<strong>de</strong> erfordra. Bland <strong>de</strong>n städse talrika hop af större eller mindre kapitalister,<br />
hos hvilka hoppet <strong>om</strong> hög afkastning är större än förmågan att bedöma<br />
beskaffenheten af <strong>de</strong>n säkerhet, s<strong>om</strong> för <strong>de</strong>ss ernåen<strong>de</strong> erbju<strong>de</strong>s, lycka<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t<br />
verkligen att finna så pass stor teckning, att bolaget k<strong>om</strong> till stånd, dock endast<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att patentinnehafvaren fick mottaga aktier för hufvudsakligaste <strong>de</strong>len<br />
af köpeskillingen. Af <strong>de</strong>t sålunda hopbragta kapitalet åtgick emellertid <strong>de</strong>n<br />
väsentligaste <strong>de</strong>len till ersättning åt »pr<strong>om</strong>otor» <strong>och</strong> »solicitor», hvilka icke<br />
läto sig afspisas med aktier, samt till betäckando af förberedan<strong>de</strong> utgifter, så<br />
att beloppet af hvad <strong>de</strong>refter återstod nödväudiggjor<strong>de</strong> iakttagan<strong>de</strong> af alla möjliga<br />
inskränkningar vid uppfinningens tillgodogöran<strong>de</strong>, äfven till men för framtida<br />
afkastning, <strong>och</strong> sedan uppfinnaren ersatt sioa förut <strong>om</strong>förmälda biträ<strong>de</strong>n med<br />
<strong>de</strong>m tillförsäkra<strong>de</strong> aktier, återstod för hon<strong>om</strong> en <strong>de</strong>l troligen temligen vär<strong>de</strong>lösa<br />
papper <strong>och</strong> för <strong>de</strong>t stora flertalet aktieegare förhoppning <strong>om</strong> ut<strong>de</strong>lningar, s<strong>om</strong><br />
aldrig tor<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma att realiseras, för så vidt <strong>de</strong>t ej lyckas att fram<strong>de</strong>les »rekonstrueras<br />
bolaget, d. v. s. i <strong>de</strong>tsamma inlocka nya offer för <strong>de</strong>nna svin<strong>de</strong>l.<br />
Flertalet af <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> i likartad afsigt uppsökt <strong>de</strong>nna marknad, hafva dock<br />
icke k<strong>om</strong>mit ens så långt. Efter att i veckor hafva här uppehållits af fagra<br />
löften, <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r förbrukan<strong>de</strong> <strong>de</strong> kontanta tillgångar <strong>de</strong> medfört, hafva <strong>de</strong> funnit<br />
sig lika fjerran <strong>från</strong> <strong>de</strong>t efterlängta<strong>de</strong> målet — klokare, men ej rikare. Den<br />
svin<strong>de</strong>l i bolagsbildan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> på <strong>de</strong>tta sätt utbildat sig, har föranledt regeringen<br />
att förelägga parlamentet en lag, väsentligen ökan<strong>de</strong> ansvaret främst för inbjudare<br />
till <strong>och</strong> styrelsemedlemmar i »Limited C<strong>om</strong>panies» samt i andra rummet<br />
ock för aktietecknare, men <strong>de</strong>rjemte begränsan<strong>de</strong> <strong>de</strong> sistanför<strong>de</strong>s förbin<strong>de</strong>lser i<br />
<strong>de</strong> fall, då <strong>de</strong> gen<strong>om</strong> bedrägliga uppgifter lockats till aktieteckning. *<br />
Sås<strong>om</strong> exempel, bland mäng<strong>de</strong>n af likarta<strong>de</strong>, på bolagasvin<strong>de</strong>l, tillåter jag mig anföra,<br />
hurus<strong>om</strong> ett bolag med ett kapital af £ 50,000 i <strong>de</strong>ssa dagar inregistrerats nn<strong>de</strong>r benämningen<br />
»Ocean Wave, Limited», i afsigt att inköpa <strong>och</strong> tillgodogöra en maskin, »me<strong>de</strong>lst
327<br />
Erbjudan<strong>de</strong> af s. k. blanko-kredit utgör ett annat sätt, på hvilket en sSrskild<br />
klass af här etablera<strong>de</strong> bedragare söker att draga vexel på godtrogenheten<br />
eller okunnigheten. Allt emellanåt hafva sålunda svenske köpmän eller industriidkare<br />
fått emottaga ungefärligen så lydan<strong>de</strong>, <strong>från</strong> London dagteckna<strong>de</strong>, erbjudan<strong>de</strong><br />
:<br />
Tit.<br />
»Vi tillåta oss med<strong>de</strong>la E<strong>de</strong>r, att vi hafva etablerat oss härstä<strong>de</strong>s sås<strong>om</strong><br />
bankagenter, oeh då vi önska utsträcka v<strong>år</strong> verksamhet, erbjuda vi E<strong>de</strong>r härmed<br />
v<strong>år</strong>a tjenster. För <strong>de</strong>n hän<strong>de</strong>lse Ni önskar utvidga <strong>om</strong>fattningen af E<strong>de</strong>r<br />
affär, äro vi villiga att öppna för E<strong>de</strong>r en blankokredit <strong>och</strong> bemyndiga E<strong>de</strong>r<br />
att draga på v<strong>år</strong> firma 1, 2, 3 eller 4 måna<strong>de</strong>rs vexlar intill ett belopp af<br />
£ 5,000, hvilka efter avis skola af oss accepteras, un<strong>de</strong>r förutsättning att Ni<br />
tillsän<strong>de</strong>r oss betäckning för <strong>de</strong>samma 10 dagar före förfalloti<strong>de</strong>n. V<strong>år</strong> provision<br />
utgör a /< % a ^ <strong>de</strong>t af E<strong>de</strong>r dragna beloppet, <strong>och</strong> bör <strong>de</strong>nna provision<br />
tillsändas oss liktidigt med E<strong>de</strong>rt awsbref.»<br />
N. N.<br />
Sv<strong>år</strong>ligen skulle man kunna antaga, att ett dylikt anbud <strong>från</strong> fullk<strong>om</strong>ligt<br />
okänd firma skulle föranleda någon till att begagna sig <strong>de</strong>raf med liktidigt insändan<strong>de</strong><br />
af <strong>de</strong>t fordra<strong>de</strong> k<strong>om</strong>missionsarvo<strong>de</strong>t. Så har dock skett, naturligtvis<br />
utan att ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> accepterat <strong>de</strong>n i sammanhang <strong>de</strong>rmed dragna vexeln, <strong>och</strong><br />
då generalkonsulatets biträ<strong>de</strong> <strong>de</strong>refter anlitats till återfåen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t remittera<strong>de</strong><br />
arvo<strong>de</strong>t, har <strong>de</strong>n liberala firman befunnits antingen försvunnen eller ock af <strong>de</strong>n<br />
beskaffenhet, att hvarje åtgärd mot <strong>de</strong>nsamma endast skulle medfört ytterligare<br />
förlust.<br />
Britiske konsulaitjenstemäns rapporter framhålla fortfaran<strong>de</strong>, att engelska<br />
fabrikat mångenstä<strong>de</strong>s utträngas af tyska, oaktadt obestridligen <strong>de</strong> först anförda<br />
äro af bättre beskaffenhet <strong>och</strong> ofta ej i högre pris. Väsentligaste anledningen<br />
härtill antages vara <strong>de</strong> engelske fabrikanternas konservatism vid tillverkningen<br />
af dylika alster i förening med <strong>de</strong>t mera praktiska sätt, tyskarne<br />
använda vid bemödan<strong>de</strong>t att vinna nya markna<strong>de</strong>r, oeh då onekligen <strong>de</strong> öfverklaga<strong>de</strong><br />
förhållan<strong>de</strong>na ingalunda tor<strong>de</strong> sakna all motsvarighet äfveu hos oss samt<br />
i hvarje fall hithöran<strong>de</strong> upplysningar vara af vär<strong>de</strong> för äfveu hemlan<strong>de</strong>ns fabrikanter<br />
<strong>och</strong> expeditörer, har jag trott ej olämpligt vara, att här i korthet<br />
beröra <strong>de</strong>samma.<br />
Vid granskning af <strong>om</strong>förmälda rapporter företer sig en märklig enstämmighet<br />
<strong>de</strong>ri, att nära nog allestä<strong>de</strong>s, <strong>de</strong>r britiska fabrikat blifvit utträngda af<br />
andra län<strong>de</strong>rs, sådant orsakats icke af <strong>de</strong> senares bättre beskaffenhet <strong>och</strong> vanligen<br />
ej heller af billigare pris, utan hufvudsakligen emedan <strong>de</strong> varit bättre<br />
lämpa<strong>de</strong> efter befolkningens speciella behof <strong>och</strong> smak.<br />
Då engelsmän <strong>och</strong> tyskar söka till sig draga utländske afnämare, synas <strong>de</strong><br />
tillvägagå efter diametralt motsatta principer. Den förre uppträ<strong>de</strong>r i medvetan<strong>de</strong><br />
af hvad s<strong>om</strong> passar hon<strong>om</strong> bäst, <strong>och</strong> utan att fästa stort afseen<strong>de</strong> vid betingelserna<br />
af skiljaktighet i klimat, sedvanor <strong>och</strong> uppfostran m. m. d., vidhåller<br />
han att söka påtvinga främlingen sina föreställningar. Förm<strong>år</strong> <strong>de</strong>nne ej att<br />
rätt uppfatta <strong>de</strong>ssa, så mycket sämre för hon<strong>om</strong>, ty försto<strong>de</strong> han sitt eget bästa,<br />
skulle han efterhärma sin lär<strong>om</strong>ästare i allt, drägt, föda, sätt att skicka sig,<br />
språk o. s. v. Tysken <strong>de</strong>remot iakttager ett vida enklare, förståndigare <strong>och</strong><br />
hvilken ett noggrant återgifran<strong>de</strong> af en båts rörelse i sy<strong>år</strong> sjögång erhålles»! »K<strong>om</strong>ma ej<br />
<strong>de</strong>legarne i <strong>de</strong>tta bolag att lida af sjösjuka, så vore <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>rligt», yttrar <strong>de</strong>n finanstidning,<br />
ur hvilken uppgiften hemtata.
328<br />
förmånligare förfaringssätt. Han börjar med klok forsigtighet <strong>från</strong> början; han<br />
söker intränga i främlingens smak <strong>och</strong> behof, efterk<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>ssa <strong>och</strong> f<strong>år</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
i hon<strong>om</strong> <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart en kund. Konsulatrapporterna öfyerflöda af bevis<br />
att så är. Så t. ex. anför vicekonsuln i Gijon — Spanien —, hnrns<strong>om</strong> aftagan<strong>de</strong>t<br />
i importen af britiska varor oafbrutet fortg<strong>år</strong> — främst af kemikalier<br />
<strong>från</strong> Newcastle, taekjern <strong>från</strong> Glasgow <strong>och</strong> bearbetadt jern samt maskiner <strong>från</strong><br />
Liverpool, hvilka samtliga ersättas af tyska varor —, <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> väsentligaste<br />
skäl härtill framhåller han engelske fabrikanternas liknöjdhet <strong>och</strong> obenägenhet<br />
att afpassa sina produkter efter speciella fordringar, sås<strong>om</strong> bevis hvarå med<strong>de</strong>las<br />
följan<strong>de</strong>:<br />
För någon tid sedan afslöts i Gijon kontrakt med ett tyskt hus <strong>om</strong> leverans<br />
af glasflaskor till bestämdt pris. Konsulatet ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>ssförinnan insändt<br />
prof jemte fullständiga upplysningar till en engelsk fabrikant, men <strong>de</strong>nne svara<strong>de</strong>,<br />
att han »för tillfället var upptagen af <strong>de</strong>n inhemska markna<strong>de</strong>ns, men ehuru<br />
han uttryckt förhoppning, att finna afsättning äfven i Spanien, ha<strong>de</strong> han ej se<strong>de</strong>rmera<br />
tillsändt konsulatet vare sig prof eller prisuppgift. Un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>t<br />
lyckats <strong>de</strong>n tyske fabrikanten att <strong>de</strong>r afsätta åtskilliga skeppslaster af nämnda<br />
vara. Ungefär liktidigt, tillägges i berättelsen, afsän<strong>de</strong>s <strong>från</strong> konsultatet till<br />
ett hus i Birmingham uppgifter å ett antal jernkramvaror, för hvilka afsättning<br />
antogs kunna erhållas. Med anledning häraf ingick <strong>de</strong>t svar, att arbetarne icke<br />
kun<strong>de</strong> förmås att tillverka <strong>de</strong>m, emedan <strong>de</strong> voro all<strong>de</strong>les olika med <strong>de</strong>m, vid<br />
hvilka <strong>de</strong> voro vane. »Vi hafva», yttra<strong>de</strong>s i nämnda svar, »besökt 18 olika<br />
fabrikanter, men, då <strong>de</strong> fingo se <strong>de</strong> af e<strong>de</strong>r insända mo<strong>de</strong>llerna, vägra<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
att befatta sig med <strong>de</strong>ras tillverkning — lien är af fullk<strong>om</strong>ligt kontinental<br />
mo<strong>de</strong>ll <strong>och</strong> hvarken Sheffieldfabrikanter eller några andra vilja ens se på <strong>de</strong>n» —<br />
yttra<strong>de</strong> <strong>de</strong>. »Det ser i sanning ut», fortsätter ofvannämn<strong>de</strong> vicekonsul, s<strong>om</strong> <strong>om</strong><br />
vi helt enkelt icke fråga efter <strong>de</strong>ssa <strong>och</strong> andra affärsgrenar i norra Spanien,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att v<strong>år</strong>a konkurrenter städse äro villiga att foga sin tillverkning efter<br />
<strong>de</strong> lokala behofven, hvarvid <strong>de</strong> aldrig möta några sv<strong>år</strong>igheter <strong>från</strong> sina arbetare<br />
<strong>och</strong> genast ingå på aftal <strong>om</strong> hvad s<strong>om</strong> påkallas, likagodt af hvad mo<strong>de</strong>ll s<strong>om</strong><br />
helst.» På enahanda sätt klagar konsuln i La R<strong>och</strong>elle öfver <strong>de</strong> britiske<br />
fabrikanternas liknöjdhet, gen<strong>om</strong> hvilken en ofantlig — »immense» — afsättning<br />
g<strong>år</strong> förlorad, s<strong>om</strong> vore säkert p<strong>år</strong>äknelig, <strong>de</strong>rest lämpliga mått <strong>och</strong> steg<br />
toges, men någon ändring i af ål<strong>de</strong>r brukliga författningssätt synes hon<strong>om</strong> ej<br />
vara att motse. »Den engelske <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sresan<strong>de</strong>n», säger han, »är sällan här<br />
synlig med undantag för ett enda hns, med <strong>de</strong>t resultat att <strong>de</strong>ttas fabrikat numera<br />
ernått så fast fot in<strong>om</strong> härvaran<strong>de</strong> marknad, att <strong>de</strong>ss utträngan<strong>de</strong> tor<strong>de</strong><br />
blifva sv<strong>år</strong>t nog.»<br />
Enahanda rapporter ingå likale<strong>de</strong>s <strong>från</strong> halfcivilisera<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, äfven <strong>från</strong><br />
sådana, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n tyske köpmannen icke åtnjuter sin regerings stöd, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är<br />
endast in<strong>om</strong> <strong>de</strong> britiska kolonierna, hvarest språket icke medför någon sv<strong>år</strong>ighet<br />
<strong>och</strong> in<strong>om</strong> hvilka engelska hus hafva fasta filialer med riklig kapitaltillgång<br />
<strong>och</strong> mång<strong>år</strong>ig erfarenhet, s<strong>om</strong> någon minskning ej visar sig, utan tvärt<strong>om</strong> fortfaran<strong>de</strong><br />
utsträckning i affärerna. Flertalet af konsulerna framhålla ock <strong>de</strong>rjemte<br />
nödvändigheten af afsättningens befordran<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> talrika <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sresan<strong>de</strong>*, fullt<br />
hemmastad<strong>de</strong> med främman<strong>de</strong> språk <strong>och</strong> väl förtrogne med <strong>de</strong>t eller <strong>de</strong> län<strong>de</strong>rs<br />
egend<strong>om</strong>liga förhållan<strong>de</strong>n, in<strong>om</strong> hvilka <strong>de</strong> hafva att verka, samt <strong>de</strong>rjemte i besittning<br />
af ett intagan<strong>de</strong> sätt <strong>och</strong> försed<strong>de</strong> med rikliga proflager. Anordnan<strong>de</strong>t<br />
af permanent utställning å lämplig lokal in<strong>om</strong> <strong>de</strong>t land, till hvilket ökad af-<br />
* In<strong>om</strong> Spanien <strong>och</strong> Italien nppgifves förhållan<strong>de</strong>t mellan tyske <strong>och</strong> engelske <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sresan<strong>de</strong><br />
rara s<strong>om</strong> 30 till 1.
329<br />
sättning sökes <strong>och</strong> hvari<strong>från</strong> sändningar af prof till <strong>de</strong>ttas olika <strong>de</strong>lar kan ske,<br />
anföres ock sås<strong>om</strong>, enligt hvad erfarenheten visat, väsentligen bidragan<strong>de</strong> till<br />
afsättningens befrämjan<strong>de</strong>.<br />
Det på na anfördt sätt framhållna behofvet af talrikare <strong>och</strong> bättre än hittills<br />
qvalificera<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sresan<strong>de</strong> har å sin sida gifvit anledning till frågan,<br />
hnru <strong>de</strong>tta behof skall kunna lämpligen fyllas. Redan förut ha<strong>de</strong> in<strong>om</strong> pressen<br />
klagan försports öfver <strong>de</strong>t alltjemt öka<strong>de</strong> antalet af tyske kontorister, hvilka<br />
finna anställning å härvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skontor, oaktadt tillgången å inhemske<br />
sökan<strong>de</strong> städse öfverstigit efterfrågan. Med anledning <strong>de</strong>raf ha<strong>de</strong> framhållits,<br />
hurus<strong>om</strong> <strong>de</strong> unge män, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> Tyskland hitk<strong>om</strong>ma för nämnda ändamål, i<br />
allmänhet äro aina engelske konkurrenter öfverlägsne ej blott i kunskaper, utan<br />
ock i flit <strong>och</strong> förmåga att reda sig med <strong>de</strong> i förhållan<strong>de</strong> till lefnads<strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>n<br />
låga aflöningar, s<strong>om</strong> här vanligen betalas åt yngre kontorister, <strong>och</strong> man fann<br />
likaså i nu anförda egenskaper anledningen till att tyskarne sås<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sresan<strong>de</strong><br />
i allmänhet ernåd<strong>de</strong> bättre resultat än engelsmännen. Sjelfmant framstod<br />
då frågan, huru en ändamålsenligare <strong>och</strong> fullständigare k<strong>om</strong>mersiel utbildning<br />
skulle kunna beredas <strong>de</strong> unge män, hvilke ha<strong>de</strong> för afsigt att söka sin<br />
utk<strong>om</strong>st in<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>syrket, <strong>och</strong> <strong>de</strong>nna frågas lösning <strong>om</strong>hän<strong>de</strong>rtogs af Londons<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammare — »Chamber af C<strong>om</strong>meree» —, vid hvars sammanträ<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
19 sistlidne september beslut fatta<strong>de</strong>s, att söka förmå rikets samtliga likarta<strong>de</strong><br />
institutioner till att antaga en gemensam plan för k<strong>om</strong>mersiel utbildning i samverkan<br />
med universiteten i Oxford <strong>och</strong> Cambridge samt att redan un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
1890 såväl vid nämnda högskolor s<strong>om</strong> i London anordna pröfningar af <strong>de</strong> unge<br />
män, hvilka anmäl<strong>de</strong> sig för erhållan<strong>de</strong> af betyg <strong>om</strong> insigter i öfverensstämmelse<br />
med sagda kunskapsplan. För att vinna <strong>de</strong>ltagare i <strong>de</strong>ssa pröfningar, ej<br />
blott anvisas penningepris för <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> erhålla <strong>de</strong> högsta betygen, utan har<br />
man <strong>de</strong>rjemte lyckats tillförsäkra sig un<strong>de</strong>rstöd af öfver 200 <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfirmor in<strong>om</strong><br />
Londons City, hvilka förbundit sig att af för öfrigt jemngoda sökan<strong>de</strong> vid besättan<strong>de</strong>t<br />
af platser å <strong>de</strong>ras kontor gifva företrä<strong>de</strong>t åt <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> vid nämnda<br />
pröfningar erhållit godkända intyg.<br />
Strejken i Londons dockor tor<strong>de</strong>, sås<strong>om</strong> ofvan antydts, k<strong>om</strong>ma att framgent<br />
utöfva inverkan på <strong>sjöfart</strong>sförhållan<strong>de</strong>na in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna hamn. Omfånget af<br />
nämnda strejk, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fatta<strong>de</strong> nära nog hela <strong>de</strong>n arbetspersonal, s<strong>om</strong> i en eller<br />
annan form är sysselsatt med lossning eller lastning af Londons hamn besökan<strong>de</strong><br />
fartyg, kan bäst bedömas <strong>de</strong>raf, att <strong>de</strong>nna hamn <strong>år</strong>ligen besökes af<br />
<strong>om</strong>kring 79,000 fartyg med en drägtighet af <strong>om</strong>kring 20 mill. ton, hvadan<br />
<strong>de</strong>ss <strong>sjöfart</strong>srörelse följaktligen är vida större än i någon annan hamn i hela<br />
verl<strong>de</strong>n. Det arbete, s<strong>om</strong> härigen<strong>om</strong> erbju<strong>de</strong>s, utföres ej endast af en fast anstäld,<br />
i allmänhet med sin ställning belåten personal, utan ock af tillfällige<br />
arbetare, hvilka antagas pr timme i <strong>de</strong>n mån behof <strong>de</strong>raf företer sig. Oaktadt<br />
osäkerheten i <strong>de</strong>nna arbetsförtjenst, ha<strong>de</strong> dock <strong>de</strong>rvid erhållen aflöning af 5 d.<br />
(87V, öre) i timmen ditlockat skaror af arbetssökan<strong>de</strong>, företrä<strong>de</strong>svis ur samhällets<br />
drägg, hvilka sakna<strong>de</strong> bå<strong>de</strong> förmåga <strong>och</strong> vilja att söka sin utk<strong>om</strong>st <strong>de</strong>r<br />
mera ihållig ansträngning eller större arbetsduglighet påfordra<strong>de</strong>s. Att sv<strong>år</strong><br />
nöd skulle råda bland <strong>de</strong>ssa till tusental uppgåen<strong>de</strong> skaror af tillfällige arbetare,<br />
var naturligt, <strong>och</strong> då <strong>de</strong>ras fordran <strong>om</strong> till 6 d. (45 öre) i timmen förhöjd<br />
aflöning jemte säkerhet för varaktigare sysselsättning bemöttes med förklaring,<br />
att tillgången å arbetssökan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r hittills gällan<strong>de</strong> vilkor vida öfversteg behofvet<br />
af <strong>de</strong>samma, lycka<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t nägra energiske socialistiske ledare, s<strong>om</strong> togo<br />
<strong>de</strong>ras sak <strong>om</strong> hand, att ej blott förmå öfrig vid fartygens lossning <strong>och</strong> lastning<br />
sysselsatt personal att göra gemensam sak med <strong>de</strong> förstnämn<strong>de</strong> i en allmän<br />
arbetsinställelse, utan ock att gen<strong>om</strong> vädjan till samhällets bättre lotta<strong>de</strong> med-
330<br />
lemmar bereda tillgång till sä rikliga bidrag, isynnerhet <strong>från</strong> Australien, att<br />
dockstyrelsen fann sig nödsakad att efter 5 veckors arbetsinställelse i <strong>de</strong> flesta<br />
punkter bifalla arbetarnes fordringar, hvartill <strong>de</strong>rjemte bidrog <strong>de</strong>ls att <strong>de</strong>n äfven<br />
påverka<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> allmänhetens sympatier för <strong>de</strong> strejkan<strong>de</strong>, <strong>de</strong>ls ock att skydd<br />
<strong>från</strong> polisens sida sakna<strong>de</strong>s till stäfjan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t våld, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa vid flerfaldiga<br />
tillfällen utöfva<strong>de</strong> <strong>och</strong> s<strong>om</strong> i hög grad försv<strong>år</strong>a<strong>de</strong> <strong>och</strong> fördyra<strong>de</strong> användan<strong>de</strong>t af<br />
utanför strejken ståen<strong>de</strong> arbetare, hvarå riklig tillgång förefanns.<br />
Då <strong>de</strong> bolag, s<strong>om</strong> äro egare af härvaran<strong>de</strong> dockor, redan förut till följd<br />
af inbör<strong>de</strong>s konkurrens åtnjutit mycket låg afkastning af <strong>de</strong>samma, var <strong>de</strong>t<br />
naturligt att en förhöjning i arbetslönen af 20 % skulle nödvändiggöra en motsvaran<strong>de</strong><br />
stegring i <strong>de</strong> afgifter, <strong>sjöfart</strong>en för dockornas begagnan<strong>de</strong> har att erlägga.<br />
Se<strong>de</strong>rmera vunnen erfarenhet har dock visat, att <strong>de</strong>t ingalunda tor<strong>de</strong><br />
k<strong>om</strong>ma att stanna härvid. Strejkens ledare erkänna nu öppet, att <strong>de</strong>ras afsigt<br />
ej endast var att bereda arbetarne högre aflöning, utan ock ökadt arbetstillfälle<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att numera 10 man erfordras till utföran<strong>de</strong>t af samma arbete, hvarför<br />
tillförene blott 8 man behöf<strong>de</strong>s, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att på samma gång hvar<strong>de</strong>ra af<br />
<strong>de</strong>sse 10 erhåller högre aflöning än förut. Härtill k<strong>om</strong>mer ytterligare att<br />
dockarbetarnes förening på flera sätt svikit <strong>de</strong> vid strejkens biläggan<strong>de</strong> åtagna<br />
förbin<strong>de</strong>lser <strong>och</strong> fortfaran<strong>de</strong> fordrar att ega afgöran<strong>de</strong> röst i flera <strong>de</strong> vigtigaste<br />
<strong>de</strong>taljer af arbetets utföran<strong>de</strong>, hvilket allt haft till följd en stegring i <strong>de</strong><br />
med dockornas begagnan<strong>de</strong> förena<strong>de</strong> kostna<strong>de</strong>r <strong>de</strong>rhän att, <strong>om</strong> ändring härutinnan<br />
ej kan åvägabringas, mer än sannolikt sådant k<strong>om</strong>mer att för <strong>sjöfart</strong>en<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>l af varutrafiken, s<strong>om</strong> ej afser direkt förbrukning i London,<br />
medföra nödvändigheten att uppsöka andra närliggan<strong>de</strong> hamnar med lägre afgäl<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> erbjudan<strong>de</strong> större säkerhet för godtyckliga åtgär<strong>de</strong>r af gen<strong>om</strong> socialistiska<br />
ledare påverka<strong>de</strong> arbetare. Kändt är, att så redan i viss mån egt rum,<br />
<strong>och</strong> att exemplet lockar till efterföljd, framst<strong>år</strong> till fullo af efterföljan<strong>de</strong> jemförelse<br />
mellan kostna<strong>de</strong>n för lossning af tvenne lika stora, med jute <strong>från</strong> Kalkutta<br />
lasta<strong>de</strong>, ångare i London <strong>och</strong> Dun<strong>de</strong>e.<br />
Tid använd for lossningen:<br />
I sammanhang med hvad nu med<strong>de</strong>lats röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna arbetsinställelse<br />
tillåter jag mig anföra, hurus<strong>om</strong> följ<strong>de</strong>rna af <strong>de</strong>rvid tillåten laglöshet <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart<br />
efter <strong>de</strong>ss utbrott gjor<strong>de</strong> sig kännbara vid svenska <strong>och</strong> norska fartygs lossning<br />
eller lastning i Londons dockor, i <strong>de</strong>t att utföran<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>tta arbete me<strong>de</strong>lst<br />
egna besättningar med våld hindra<strong>de</strong>s af <strong>de</strong> strejkan<strong>de</strong>. Då häröfver hos ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong><br />
polismyndighet anförda klag<strong>om</strong>ål ej led<strong>de</strong> till någon påföljd, fann jag
331<br />
mig nödsakad att anmäla förhållan<strong>de</strong>t för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> h. T. beskickning<br />
med anhållan, att gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>ss benägna hemställan till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> högsta<br />
myndighet nödigt skydd måtte beredas härvaran<strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska besättningar,<br />
<strong>och</strong> oaktadt äfven å <strong>de</strong>nna hemställan till en början undvikan<strong>de</strong> svar<br />
erhölls, lycka<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t dock slutligen beskickningens förnya<strong>de</strong> <strong>och</strong> energiska framställningar<br />
att utverka Bå väl någorlunda tillräcklig polisskyddsvakt, s<strong>om</strong> ock straff<br />
för begånget handgripligt våld af en bland <strong>de</strong> strejkan<strong>de</strong> <strong>om</strong> bord å ångaren<br />
»Thorsten».<br />
Londons <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförening, »Chamber of C<strong>om</strong>merce», har ock med anledning<br />
af <strong>de</strong> sv<strong>år</strong>a följ<strong>de</strong>rna af ofvan anförda dockstrejk egnat sin uppmärksamhet åt<br />
möjligheten af att för framti<strong>de</strong>n förebygga dylika stri<strong>de</strong>r mellan kapital <strong>och</strong><br />
arbete samt nedsatt en k<strong>om</strong>ité för att utarbeta ett förslag till en permanent<br />
skiljenämnd — »Labour Conciliation C<strong>om</strong>mittee» — till hvilken afgöran<strong>de</strong>t<br />
skulle kunna ömsesidigt hänskjutas. Det ringa afseen<strong>de</strong> å ingångna förpligtelser,<br />
<strong>de</strong>ltagarne i Londons dockstrejk visat, sedan <strong>de</strong>t lyckats <strong>de</strong>m att gen<strong>om</strong> bemedling<br />
af högt ståen<strong>de</strong> personer aftvinga dockstyrelsen bifall till flertalet af <strong>de</strong><br />
fordringar, <strong>de</strong>ras ledare framstält, ger dock berättigad anledning till att befara,<br />
att <strong>de</strong> beslut, en dylik skiljed<strong>om</strong>stol k<strong>om</strong>me att fälla, skola af arbetarne godkännas<br />
<strong>och</strong> efterlefvas blott i <strong>de</strong>n mån <strong>de</strong> befinnas öfverensstämman<strong>de</strong> med<br />
<strong>de</strong>ras önskningar. Erfarenheten har nämligen visserligen visat, att yrkeaföreningarnas<br />
styrelse förm<strong>år</strong> att nära nog absolut gen<strong>om</strong>drifva sin vilja, då <strong>de</strong>t<br />
gäller att uppträda mot arbetsgifvarne, men alla tecken tyda <strong>de</strong>rhän, att så ej<br />
blir fallet, <strong>om</strong> <strong>de</strong> försöka inverka på föreningsmedlemmarne med hänsyn till<br />
uppfyllan<strong>de</strong>t af åtagna förbin<strong>de</strong>lser, i hvilket hänseen<strong>de</strong> för öfrigt äfven nämnda<br />
styrelse visat sig ingalunda längre hålla på ord <strong>och</strong> aftal, än <strong>de</strong>t varit förenligt<br />
med bibehållan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>ss inflytan<strong>de</strong> å arbetarne.*<br />
Aret 1890 lofvar att blifva mycket gynsamt för affärsverl<strong>de</strong>n. In<strong>om</strong><br />
nära nog alla grenar af industrien hafva redan beställningar ingått, lemnan<strong>de</strong><br />
full sysselsättning un<strong>de</strong>r många stundan<strong>de</strong> måna<strong>de</strong>r, <strong>och</strong> anledningar till politiska<br />
förvecklingar förefinnes ej. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssa förhållan<strong>de</strong>n tor<strong>de</strong> låg penningeränta<br />
un<strong>de</strong>r närmaste tid ej vara att förvänta, men på samma gång saknas all anledning<br />
till att motse <strong>de</strong>t <strong>de</strong>nna ränta annat än tillfälligtvis n<strong>år</strong> en för <strong>om</strong>sättningen<br />
besväran<strong>de</strong> höjd, alltid förutsatt att Englands bank erhåller nödigt stöd<br />
af öfriga härvaran<strong>de</strong> mäktiga bankinstituter.<br />
* Sås<strong>om</strong> åskådliggöran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n <strong>om</strong>fattning, hvari anlitan<strong>de</strong>t af arbetsinställelse för gen<strong>om</strong>drifvan<strong>de</strong>t<br />
af framstälda fordringar tillgripits af <strong>de</strong>tta lands arbetare un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888. <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed<br />
förena<strong>de</strong> uppoffringar tillåter jag mig anföra följan<strong>de</strong> utdrag ur en till »Board af Tra<strong>de</strong>»<br />
afgifven rapport i ämnet.<br />
Antalet arbetsinställelser un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> uppgick till 509, af hvilka 165 in<strong>om</strong> b<strong>om</strong>ullsindustrien,<br />
107 af kolgruvearbetare, 62 in<strong>om</strong> skeppsbyggnadsindustrien <strong>och</strong> 42 in<strong>om</strong> mekaniska<br />
verkstä<strong>de</strong>r. Af <strong>de</strong>ssa föranled<strong>de</strong>s 320 eller 62 '/2 % i <strong>och</strong> för erhållan<strong>de</strong> af högre aflöning.<br />
De strejkan<strong>de</strong> lycka<strong>de</strong>s fullt gen<strong>om</strong>drifva sina fordringar i 249 fall, <strong>de</strong>lvis i 94,<br />
all<strong>de</strong>les icke i 116; hvarjemte känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> resultatet saknas i 50 fall. Röran<strong>de</strong> autalet af<br />
<strong>de</strong> i hvarje strejk <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> saknas fullständiga uppgifter, men i 180 af <strong>de</strong> lycka<strong>de</strong> strejkerna<br />
<strong>de</strong>ltogo 65,598 arbetare, i <strong>de</strong> 94 <strong>de</strong>lvis lycka<strong>de</strong> 17,602 samt i 92 af <strong>de</strong> misslycka<strong>de</strong> 29,600.<br />
Med hänseen<strong>de</strong> till beloppet af <strong>de</strong> förluster, s<strong>om</strong> af <strong>de</strong>ssa arbetsinställelser orsakats, är <strong>de</strong>t<br />
naturligtvis nästan <strong>om</strong>öjligt att vinna fullständig utredning, men endast förlorad arbetslön<br />
utgjor<strong>de</strong> vid 328 strejker £ 365,587 <strong>och</strong> kapitalvär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> verkstä<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> i 123 fall<br />
stodo sysslolösa, uppgick till öfver 6 mill. £. Senaste arbetsinställelse i södra Londons gasverk,<br />
s<strong>om</strong> icke lycka<strong>de</strong>s, medför<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta oaktadt en ökad utgift för bolaget af öfver £ 50,000<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>n endast få dagar af innevaran<strong>de</strong> månad <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> strejken bland kolgrufvearbetarne<br />
anses hafva orsakat en förlust af £ 350,000.
332<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Vär<strong>de</strong>t af Storbritanniens utbyte med främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> framg<strong>år</strong><br />
af nedan anförda sifferuppgifter, hvarvid till jemförelse motsvaran<strong>de</strong> för båda<br />
närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> äfven anföras, samtliga i afrunda<strong>de</strong> tal:<br />
Röran<strong>de</strong> liktidiga in- <strong>och</strong> utförseln af guld <strong>och</strong> silfver, myntadt <strong>och</strong> i<br />
plantsar, med<strong>de</strong>las följan<strong>de</strong> siffror:
333<br />
Sammanslås nu anförda slutsummor för bi<strong>de</strong> guld <strong>och</strong> silfver samt andra<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>svaror, erhålles följan<strong>de</strong> resultat:
334<br />
utvisan<strong>de</strong> en jemn stegring for senaste trenne är af bå<strong>de</strong> in- <strong>och</strong> utförsel, men<br />
i högre progression af <strong>de</strong>n först anförda, livartill i väsentlig mån befolkningens<br />
konsumtionsförmåga tor<strong>de</strong> bidragit. Att så varit förhållan<strong>de</strong>t, framst<strong>år</strong> tydligast<br />
gen<strong>om</strong> en granskning af vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> olika slag af varor, s<strong>om</strong> ingått i <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s<br />
in- <strong>och</strong> utförsel, jemfördt med <strong>de</strong>t motsvaran<strong>de</strong> uD<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Införsel:<br />
Utförseln åter af britiska produkter <strong>och</strong> fabriksalster för<strong>de</strong>lar sig mellan<br />
följan<strong>de</strong> hufvudslag:<br />
Årets affärsverksamhet har ej blott, sås<strong>om</strong> förut anförts, utfallit ovanligt<br />
gynsamt, utan ock företett synnerlig stadga. Försök hafva visserligen ingalunda<br />
uteblifvit att gen<strong>om</strong> konstla<strong>de</strong> me<strong>de</strong>l beherska markna<strong>de</strong>n af åtskilliga<br />
<strong>de</strong>ss hufvudartiklar, men samtliga hafva <strong>de</strong>, <strong>om</strong> än för tillfället h<strong>år</strong>dt drab-
335<br />
bän<strong>de</strong> konkurrenterna, dock in<strong>om</strong> jemförelsevis kort tid Iedt till för upphofsmännen<br />
sv<strong>år</strong>t känbara <strong>och</strong> nedslåen<strong>de</strong> resultat. Så <strong>de</strong>t franska kopparsyndikatet;<br />
<strong>de</strong>t af tyske kapitalister un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets början i gång satta försöket att<br />
uppdrifva priset & socker till en onaturlig höjd; enahanda försök un<strong>de</strong>r hösten<br />
med råb<strong>om</strong>ull i Liverpool, <strong>och</strong> nu senast spekulationsraseriet i tackjern, s<strong>om</strong><br />
ogynsamt berört skiljaktiga industrigrenar. Möjligheten att sålunda kunna en<br />
längre period monopolisera tillgången å en eller aunan nödvändighetsvara samt<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> öfver höfvan beskatta <strong>de</strong>n förbrukan<strong>de</strong> allmänheten synes gemenligen<br />
tillhöra en förfluten tid.<br />
Skeppsfart <strong>och</strong> skeppsbyggnadsindustri.<br />
Aret <strong>1889</strong> k<strong>om</strong>mer utan tvifvel att af byggare <strong>och</strong> redare af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfartyg<br />
ihigk<strong>om</strong>mas sås<strong>om</strong> ett af <strong>de</strong> mest tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r nyssnämnda <strong>år</strong> uppgick drägtigheten af med last i britiska hamnar<br />
in- <strong>och</strong> utklarera<strong>de</strong> fartyg till:<br />
Olika nationers fartyg hafva <strong>de</strong>ltagit i <strong>de</strong>nna skeppsfart på sätt nedan<br />
visas:<br />
Jemföras <strong>de</strong>ssa siffror med motsvaran<strong>de</strong> å sidan 303 af närmast föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>srcdogörelse <strong>från</strong> <strong>de</strong>tta generalkonsulat, synes, att drägtigheten af norska fartyg<br />
stegrats med 419,355 ton <strong>och</strong> af svenska med 99,474 ton, äfvens<strong>om</strong> att<br />
<strong>de</strong> först anförda fortfaran<strong>de</strong> bibehållit sin plats sås<strong>om</strong> k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> näst efter <strong>de</strong><br />
britiska, hvaremot <strong>de</strong> svenska, hvilka un<strong>de</strong>r 1888 intogo sjette platsen i ordningsfölj<strong>de</strong>n,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> öfverflyglats af <strong>de</strong> danska.
336<br />
Kustfarten af med last in- <strong>och</strong> utklarera<strong>de</strong> fartyg har utförts af:<br />
Skeppsfarten med lasta<strong>de</strong> fartyg mellan Storbritannien <strong>och</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förmedlats på sätt här nedan anföres:<br />
Skeppsbyggnadsindusirien har in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et nätt större <strong>om</strong>fattning<br />
än någonsin tillförene, i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n bidragit till <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottans ökan<strong>de</strong><br />
med öfver l'/4 million ton, <strong>och</strong> belåtenheten häröfver ökas ytterligare <strong>de</strong>raf,<br />
att <strong>de</strong> olika varfven <strong>och</strong> verkstä<strong>de</strong>rna ha<strong>de</strong> vid <strong>år</strong>ets utgång tillräckligt med<br />
or<strong>de</strong>r inne för beredan<strong>de</strong> af full sysselsättning un<strong>de</strong>r ytterligare många måna<strong>de</strong>r<br />
af innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Omkring /, af nämnda tillökning har k<strong>om</strong>mit <strong>de</strong>n britiska<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan till godo, oeh, inberäknadt <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t inköpta fartyg, hafva<br />
1,028,649 tons drägtighet inregistrerats un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et, hvaraf 860,380 voro ångare<br />
<strong>och</strong> 168,269 segelfartyg. Ur <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottans register hafva liktidigt af-
337<br />
förts <strong>om</strong>kring 488,900 ton, hvaraf 210,480 ångare <strong>och</strong> 278,420 segelfartyg.<br />
Häraf framg<strong>år</strong>, att <strong>de</strong>n britiska ångbåtsflottan ökats med 649,900 ton, un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t att segelfartygen i motsats härtill minskats med 110,151 ton. För närvaran<strong>de</strong><br />
— vid slutet af februari — äro un<strong>de</strong>r byggnad 430,000 ton, afsedda<br />
för reguliera linier eller speciella ändamål, men endast 380,000 ton till vanliga<br />
lastdragare. Sist anförda förhållan<strong>de</strong> tor<strong>de</strong> böra uppmärksammas af <strong>de</strong>n,<br />
s<strong>om</strong> befarar öfverproduktion af dylika fartyg, äfvens<strong>om</strong> att <strong>de</strong>t största flertalet<br />
af förlora<strong>de</strong> ångare tillhört senast nämnda klass. Utan tvifvel sän<strong>de</strong>s numera<br />
med reguliera passagerare-ångare mycket gods, hvars transport tillförene nära<br />
nog uteslutan<strong>de</strong> k<strong>om</strong> egentliga s. k. lastdragare till godo; men äfven härvid<br />
bör ihågk<strong>om</strong>mas, <strong>de</strong>ls att <strong>de</strong> stora, snabbgåen<strong>de</strong> ångarne af först angifna slag<br />
representera jemförelsevis vida mindre lastföran<strong>de</strong> förmåga till följd af <strong>de</strong>t utrymme<br />
bränsle <strong>och</strong> passagerare erfordra, <strong>de</strong>ls ock att för <strong>de</strong>m bestämda linier<br />
icke medgifva <strong>de</strong>ras användan<strong>de</strong> vid befraktningar »för or<strong>de</strong>r» — till <strong>de</strong>n för<br />
tillfället förmånligaste marknad — af hvilka en väsentlig <strong>de</strong>l af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n är i<br />
behof. De för speciella ändamål byggda stora <strong>och</strong> snabbgåen<strong>de</strong> ångarne, afsedda<br />
för transport <strong>från</strong> transatlantiska hamnar af kött, olja, frukt m. ni. d..<br />
inverka ej heller i väsentlig mån på förut varan<strong>de</strong> fraktförhållan<strong>de</strong>n, <strong>och</strong> synes<br />
<strong>de</strong>rför allmänna åsigten vara, att hittills varan<strong>de</strong> tillökning i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan ännu<br />
icke öfverstigit <strong>de</strong>n alltjemt stegra<strong>de</strong> <strong>om</strong>sättningens behof. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets senare<br />
hälft <strong>och</strong> innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> kontrahera<strong>de</strong> furtyg ställa sig dock till följd af höjda<br />
arbetslöner <strong>och</strong> dyrare materialier i minst 15 % högre pris än förut inköpta,<br />
hvilket naturligtvis k<strong>om</strong>mer att inverka på <strong>de</strong>ras nettoafkastning. Klagan förnimmes<br />
<strong>de</strong>rjemte ofta öfver här rådan<strong>de</strong> stränga bestämmelser med hänseen<strong>de</strong><br />
till lastningslinie — »load line» —, däckslast samt höga <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r för äldre<br />
fartygs reklassificering o. s. v., <strong>från</strong> hvilka restriktioner utländska fartyg i allmänhet<br />
gått fria, hvarigen<strong>om</strong> täflan med <strong>de</strong>ssa i hög grad försv<strong>år</strong>ats <strong>och</strong> försäljningen<br />
af äldre britiska fartyg till företrä<strong>de</strong>svis norrmän framtvingas. Med<br />
anledning häraf har ock in<strong>om</strong> parlamentet förslag väckts <strong>om</strong> fullk<strong>om</strong>lig likställighet<br />
i nämnda hänseen<strong>de</strong>n mellan inhemska <strong>och</strong> <strong>de</strong> utländska fartyg, s<strong>om</strong> idka<br />
fraktfart i britiska hamnar, <strong>och</strong> all sannolikhet förefinnes <strong>de</strong>rför att ett dylikt<br />
lagstadgan<strong>de</strong> k<strong>om</strong>mer att in<strong>om</strong> en ej aflägsen tidpunkt här antagas.<br />
Arets nybyggna<strong>de</strong>r hafva förnämligast egt rum i nedan anförda hamnar:<br />
Antalet af samtliga nybyggda fartyg uppgick till 934, hvaraf 770 ångoeh<br />
164 segelfartyg. Me<strong>de</strong>ldrägtigheten af do förra uppgick till 1,534 ton<br />
mot 1,396 un<strong>de</strong>r 1888, men en betydlig <strong>de</strong>l af un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et nybyggda ångare<br />
eger en drägtighet öfverstigan<strong>de</strong> 4,000 ton för hvar<strong>de</strong>ra. Ej mindre än 93'29<br />
% af <strong>år</strong>ets nybyggna<strong>de</strong>r utför<strong>de</strong>s af stål, en visserligen icke stor tillökning<br />
mot nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, då motsvaran<strong>de</strong> siffra var 92"26 %-, men lika fullt visan<strong>de</strong>,<br />
hurus<strong>om</strong> begagnan<strong>de</strong>t af trä eller jern sås<strong>om</strong> fartygsmaterial snart nog<br />
tor<strong>de</strong> ej vidare ifrågak<strong>om</strong>ma. Priset för segelfartyg af stål har vexlat mellan<br />
£ 11 <strong>och</strong> £ 14 pr reg.-ton <strong>och</strong> kan för ångare <strong>om</strong> 4,000 till 6,000 ton, försedd<br />
med me<strong>de</strong>lstor ångkraft, beräknas till £ 9. 10. 0 d. w., samt i förhållan<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>rtill högre för smärre dimensioner. Man har funnit, att fartygsskrof<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 22
338<br />
af stål erfordra större <strong>om</strong>v<strong>år</strong>dnad <strong>och</strong> tätare <strong>om</strong>målning än sådana af jern, men<br />
öfriga för<strong>de</strong>lar å <strong>de</strong> förstnämndas sida öfverväga dock <strong>de</strong>nna olägenhet.<br />
Inköpta fartyg.<br />
För norsk räkning har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et in<strong>om</strong> distriktet inköpts eller nybyggts<br />
tillsammans 105 fartyg med en drägtighet af 72,402 ton, hvaraf 20 ångfartyg<br />
<strong>om</strong> sammanlagdt 11,098 ton. För 99 af <strong>de</strong>ssa fartyg, <strong>om</strong> 66,824 ton, har<br />
af generalkonsulatet utfärdats nationalitetsbevis <strong>och</strong> har köpesumman för <strong>de</strong>ssa<br />
uppgått till, i rundt tal, 340,000 £.<br />
För svensk räkning åter inköptes 8 fartyg <strong>om</strong> tillsammans 3,956 tons<br />
drägtighet, hvaraf 2 ångfartyg <strong>om</strong> 1,549 ton. För 5 af <strong>de</strong> köpta fartygen,<br />
<strong>om</strong> 2,710 ton, utfärda<strong>de</strong> generalkonsulatet nationalitetshandlingar, <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong><br />
enligt företedda köpebref priset för <strong>de</strong>m £. 36,223.<br />
Frakterna hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i allmänhet hållit sig vida högre än un<strong>de</strong>r närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> tio<strong>år</strong>speriod, sås<strong>om</strong> en följd hvaraf ock resultatet af skeppsfarten<br />
varit synnerligen tillfredsställan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> hafva isynnerhet norske redare sökt att<br />
draga största möjliga gagn häraf, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t visar sig af <strong>de</strong>n betydliga tillökning<br />
i lan<strong>de</strong>ts <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> köp af fartyg har egt rum <strong>och</strong> hvarför nyss<br />
ofvan redogjorts. Sås<strong>om</strong> vanligen är hän<strong>de</strong>lsen, har visserligen un<strong>de</strong>r midvintern<br />
en minskad efterfrågan å skeppsrum <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed åtföljan<strong>de</strong> lägre frakter<br />
inträdt, men egentlig anledning till att redan nu befara en återgång i <strong>de</strong> för<br />
<strong>de</strong>nna näringsgren gynsamma konjunkturerna anses dock icke f. n. förefinnas,<br />
isynnerhet s<strong>om</strong> ett stillestånd i skeppsbyggnadsverksamheten är att motse, sedan<br />
un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> emottagna beställningar hunnit utföras, i <strong>de</strong>t nämligen <strong>från</strong><br />
samtliga varf <strong>och</strong> verkstä<strong>de</strong>r sammanstämman<strong>de</strong> med<strong>de</strong>las, att or<strong>de</strong>r å nya fartyg<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1890 nästan helt <strong>och</strong> hållet uteblifvit. En ej obetydlig gren af<br />
fraktfarten synes befinna sig på god väg att helt <strong>och</strong> hållet försvinna, nämligen<br />
transporten af petroleum i fat. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att förbrukningen af nämnda belysningsme<strong>de</strong>l<br />
befinner sig i stadig tillväxt — importen <strong>från</strong> Nordamerika <strong>och</strong><br />
Ryssland till Storbritannien uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> till 2,126,000 fat mot<br />
1,835,000 un<strong>de</strong>r 1888 <strong>och</strong> mindre än l'/2 million un<strong>de</strong>r hvar<strong>de</strong>ra af <strong>år</strong>en<br />
1887 <strong>och</strong> 1886 —, sker <strong>de</strong>nna import till allt större <strong>om</strong>fattning me<strong>de</strong>lst <strong>de</strong>rtill<br />
särskildt konstruera<strong>de</strong> cisternfartyg i st. f. tillförene i fat, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta ej<br />
blott <strong>från</strong> Ryssland, hvarest först anförda befordringssätt städse nästan uteslutan<strong>de</strong><br />
begagnats, utan ock <strong>från</strong> Förenta Staterna, sås<strong>om</strong> af efterföljan<strong>de</strong> siffror<br />
närmare åskådliggöres. Un<strong>de</strong>r 1883 hitför<strong>de</strong>s sålunda 1,320,000 fat <strong>från</strong><br />
Amerika <strong>och</strong> 500 <strong>från</strong> Ryssland, hvaremot un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> importen <strong>från</strong> sistnämnda<br />
land varit till en qvantitet motsvaran<strong>de</strong> 771,000 fat i cisterner mot<br />
1,355,000 <strong>från</strong> Amerika, af hvilka senare 295.000 fat i cisterner. Afskeppningarna<br />
<strong>från</strong> Amerika till Hamburg voro 810,000 fat i cisterner <strong>och</strong> blott<br />
440,000 i fat; till Bremen inför<strong>de</strong>s 1,100,000 fat på först angifna sätt mot<br />
610,000 på <strong>de</strong>t senare o. s. v. Den ryska tillverkningen af petroleum synes<br />
allt mera uttränga <strong>de</strong>n amerikanska på <strong>de</strong>nna marknad, hvaremot <strong>de</strong>n senare<br />
fortfaran<strong>de</strong> behåller försteget å Europas kontinent.<br />
Röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> frakter, s<strong>om</strong> för svenska <strong>och</strong> norska fartyg betingats un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1889</strong>, hafva efterföljan<strong>de</strong> uppgifter erhållits:
Ingåen<strong>de</strong> frakter.<br />
339
340
341
342
343
344<br />
Landtbruk.<br />
Redan i förutgåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser har jag sökt fästa uppmärksamheten<br />
på <strong>de</strong>n väsentliga förändring i Storbritanniens jordbruk, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r senaste<br />
båda <strong>år</strong>tion<strong>de</strong>n försiggått. Vid början af <strong>de</strong>nna period rikta<strong>de</strong> ännu idkarne<br />
af nämnda yrke uppmärksamheten främst å frambringan<strong>de</strong>t af lan<strong>de</strong>ts brödföda<br />
— hvete —, s<strong>om</strong> då ock lemna<strong>de</strong> <strong>de</strong>m <strong>de</strong>n säkraste <strong>och</strong> mest lönan<strong>de</strong> ersättning.<br />
I <strong>de</strong>n mån lätta<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>sförbin<strong>de</strong>lser möjliggjor<strong>de</strong> för äfven <strong>de</strong> mest<br />
aflägsna län<strong>de</strong>r att uppträda konkurreran<strong>de</strong> å <strong>de</strong>nna marknad, sjönk priset å<br />
ifrågavaran<strong>de</strong> nödvändighetsvara, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta till <strong>de</strong>n grad, att <strong>de</strong>n britiske jordbrukaren<br />
snart fann sig urståndsatt att kunna erlägga <strong>de</strong> arren<strong>de</strong>afgifter <strong>och</strong><br />
andra utskyl<strong>de</strong>r, hvilka baserats på ett hvetepris af 50 sh. pr quarter <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>rutöfver, d. v. s. <strong>om</strong>kring 20 sh. högre än <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong> gällan<strong>de</strong>.<br />
Nö<strong>de</strong>n tvang hon<strong>om</strong> följaktligen att slå in på en annan bana gen<strong>om</strong> att främst<br />
söka sin utk<strong>om</strong>st gen<strong>om</strong> produktion af sådana landtbrukets alster, hvilkas beskaffenhet<br />
icke medgaf lång transport eller längre tids förvaring. Inverkan<br />
häraf skönjes bäst gen<strong>om</strong> en jemforelse mellan <strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n in<strong>om</strong> <strong>de</strong>n egentligen<br />
hveteproduceran<strong>de</strong> <strong>de</strong>len af Storbritannien — England —, till hvilken<br />
nedanståen<strong>de</strong> tabellariska uppställning ger anledning.<br />
Besådd med:<br />
Häraf framg<strong>år</strong>, att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n odla<strong>de</strong> jor<strong>de</strong>ns totalareal vunnit en tillökning<br />
af i <strong>de</strong>t närmaste 2'4 millioner acres, har odlingen af sä<strong>de</strong>sväxter aftagit<br />
med <strong>om</strong>kring l l /2 million, hvaremot till fo<strong>de</strong>rväxter användas 4'/, millioner<br />
acres mera än tillförene.<br />
Af <strong>de</strong>n sålunda åvägabragta rikligare tillgången å kreatursföda bor<strong>de</strong> mankunna<br />
antaga, att antalet un<strong>de</strong>rhållen boskap liktidigl nått en motsvaran<strong>de</strong> tillökning.<br />
Så är dock i <strong>de</strong>t stora hela icke förhållan<strong>de</strong>t, ty in<strong>om</strong> Storbritannien<br />
funnos:<br />
hvadan följaktligen minskningen i hästar <strong>och</strong> f<strong>år</strong> i <strong>de</strong>t närmaste tor<strong>de</strong> uppväga<br />
<strong>de</strong>t öka<strong>de</strong> antalet af nötboskap.
345<br />
Senast förflutna <strong>år</strong> kan med hänsyn till skör<strong>de</strong>resultatet i allmänhet sägas<br />
hafva varit me<strong>de</strong>lgodt. Vä<strong>de</strong>rleken bibehöll sig ända till <strong>de</strong>n 7 juli synnerligen<br />
tjenlig för växtligheten, hvadan ock <strong>de</strong>n väl inberga<strong>de</strong> höskör<strong>de</strong>n gaf 17 %<br />
öfver en me<strong>de</strong>lskörd, <strong>och</strong> ehuru stark ne<strong>de</strong>rbörd, åtföljd af tvänne veckors låg<br />
temperatur, <strong>de</strong>refter följ<strong>de</strong>, ansåg sig likafullt tidningen »The Times» <strong>de</strong>n 12<br />
augusti kunna på grund af uppgifter <strong>från</strong> 400 olika g<strong>år</strong>dar antaga skör<strong>de</strong>n af<br />
hvete motsvara 101, korn 96'2, hafre 99'8, potäter 100'5 samt öfriga rotfrukter<br />
99'9, då en me<strong>de</strong>lskörd betecknas med 100. Se<strong>de</strong>rmera inträffa<strong>de</strong><br />
häftig ne<strong>de</strong>rbörd, s<strong>om</strong> nedslog sä<strong>de</strong>sväxterna, så att <strong>de</strong>ras skörd i hög grad<br />
fördyra<strong>de</strong>s <strong>och</strong> kornens beskaffenhet skada<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att rotfrukter <strong>och</strong> gräs<br />
<strong>de</strong>raf crforo en gynsam inverkan, hvadan af <strong>de</strong> förra sällan vackrare exemplar<br />
erhållits, <strong>och</strong> vallarne erbjödo godt bete ända till <strong>år</strong>ets slut un<strong>de</strong>r en ovanligt<br />
mild vä<strong>de</strong>rlek.<br />
Enligt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cember offentliggjorda officiella uppgifter beräkna<strong>de</strong>s <strong>år</strong>ets<br />
skörd in<strong>om</strong> Storbritannien af sä<strong>de</strong>sväxter till följan<strong>de</strong> belopp:<br />
Jemföres nu anförda afkastning med <strong>de</strong>n för närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, framst<strong>år</strong><br />
<strong>de</strong>raf följan<strong>de</strong>:<br />
Häraf synes, att <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s hveteskörd var betydligt större än <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> 1888, oaktadt <strong>de</strong>n med <strong>de</strong>tta sa<strong>de</strong> besådda areal var mindre, <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att<br />
afkastningen steg med öfver 1 3 /4 bushels pr acre <strong>och</strong> uppgick till väl 1 bushel<br />
högre än af en vanlig me<strong>de</strong>lskörd. Hvad åter ang<strong>år</strong> korn, inträd<strong>de</strong> ett motsatt<br />
förhållan<strong>de</strong>, ty <strong>de</strong>n besådda arealen var visserligen något större, men då<br />
afkastningen un<strong>de</strong>rsteg närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s med mer än 1 bushel pr acre,<br />
blef totalafkastningen väsentligen lägre. Hafre odla<strong>de</strong>s å en obetydligt större<br />
areal, men lemna<strong>de</strong> en synnerligen rik skörd med mer än 2 bushels pr acre<br />
högre afkastning än <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1888.<br />
Priset un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et å hvete har oafbrutet varit synnerligen lågt, likas<strong>om</strong><br />
ock å korn till förmalning, hvaremot maltkorn, hvarå dock ringa tillgång funnits,<br />
betingat ända till 50 sh. pr quarter, <strong>och</strong> äfven me<strong>de</strong>lpriset å hafre ställer<br />
sig något högre än un<strong>de</strong>r båda närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Enligt officiel beräkning<br />
har me<strong>de</strong>lpriset för <strong>år</strong>et å nämnda trenne sä<strong>de</strong>sslag utgjort pr quarter:
346<br />
En annan källa — »Dornbusch» — angifver me<strong>de</strong>lpriset för hvete un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>ets olika måna<strong>de</strong>r å 5 af <strong>de</strong> största <strong>han<strong>de</strong>l</strong>scentra sålunda:<br />
Importen till Storbritannien af olika sä<strong>de</strong>sslag har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et egt rum till<br />
<strong>de</strong> belopp <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>n, här nedan närmare angifvas:<br />
samt af öfriga sä<strong>de</strong>sslag:
347<br />
Redan ofvan har med<strong>de</strong>lats antalet af <strong>de</strong>n 1 juni <strong>1889</strong> in<strong>om</strong> Storbritannien<br />
befintlig boskap. Jemföras <strong>de</strong>r angifna summor med motsvaran<strong>de</strong> för<br />
1888 — se sid. 317 af berättelseu för nämnda <strong>år</strong> — visar sig, att antalet<br />
Denna tillökning är, isynnerhet af hästar <strong>och</strong> nötboskap, visserligen ej<br />
stor, men antalet åkerbrukshästar har ökats med 9,918 stycken, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att<br />
<strong>de</strong>rcmot sådana af andra slag minskats med 8,879; af nötboskap har antalet<br />
endast un<strong>de</strong>r 4 <strong>år</strong> varit större sedan officiella uppgifter börja<strong>de</strong> insamlas, hvaremot<br />
f<strong>år</strong>stocken ej ännu uppnått samma siffra, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n eg<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1885 då <strong>de</strong>n<br />
öfversteg 30 millioner, men med nu rådan<strong>de</strong> höga pris å boskap af alla slag<br />
i förening med rikliga fo<strong>de</strong>rtillgångar k<strong>om</strong>ma landtbrukarne säkert att uppbjuda<br />
all förmåga till ökan<strong>de</strong> af produktionen in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna åter så lönan<strong>de</strong> gren af<br />
<strong>de</strong>ras yrke:<br />
Exporten af hästar utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et:<br />
Importen af samma djurslag erhölls <strong>från</strong><br />
Me<strong>de</strong>lpriset å un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utförda hästar utgjor<strong>de</strong> följaktligen £ 68, å<br />
<strong>de</strong> införda åter £ 19. De <strong>från</strong> Sverige hit införda kosta<strong>de</strong> i me<strong>de</strong>ltal £ 26,<br />
<strong>de</strong> norska £ 14. Utförseln <strong>från</strong> Norge har ökats med 399 stycken mot närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Införseln af olika till slagt afsedda boskapsdjur för<strong>de</strong>lar sig mellan olika<br />
län<strong>de</strong>r sålunda:
Oxur <strong>och</strong> tjurar:<br />
Kor:<br />
Kalfvar:<br />
Far <strong>och</strong> lam:<br />
Svitikrealur:<br />
348<br />
Nu anförda uppgifter visa, hurus<strong>om</strong> importen af nötboskap <strong>från</strong> Sverige<br />
lidit en ganska väsentlig minskning, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>remot Norge vunnit ett<br />
framståen<strong>de</strong> rum bland <strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> hit importera f<strong>år</strong>. För<strong>de</strong>las antalet af
349<br />
<strong>från</strong> olik» län<strong>de</strong>r införda oxar, kor <strong>och</strong> f<strong>år</strong> med <strong>de</strong>ras angifna importvär<strong>de</strong>,<br />
erhålles följan<strong>de</strong> resultat:<br />
Me<strong>de</strong>lvär<strong>de</strong>t utgjor<strong>de</strong> å hvarje<br />
Nu anförda siffror visa till fullo, att ännu mycket återst<strong>år</strong> innan v<strong>år</strong>a till<br />
<strong>de</strong>nna marknad exportera<strong>de</strong> djur betinga <strong>de</strong> pris, s<strong>om</strong> här kunna ernås. Korsning<br />
med storvuxna raser <strong>och</strong> framfor allt rikligare utfodring äro främsta vilkoren<br />
härför, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssa åtgär<strong>de</strong>r äro isynnerhet af vigt med hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong><br />
frän Norge införda f<strong>år</strong>en, hvilka, sås<strong>om</strong> <strong>år</strong>ets erfarenhet synes visa, kunna <strong>de</strong>r<br />
produceras till <strong>de</strong>n <strong>om</strong>fattning <strong>och</strong>, enligt uppgift, till sådana pris, att en bemärkansvärd<br />
ink<strong>om</strong>st <strong>de</strong>raf är att motse.<br />
Efterfrågan å icke gödd boskap har varit synnerligen liflig <strong>och</strong> prisen <strong>de</strong>ra<br />
ined anledning häraf ej sällan väl höga för inköp till gödning, liks<strong>om</strong> ock<br />
mjölkkor <strong>och</strong> kalfvar funnit en bättre marknad än un<strong>de</strong>r månget föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Dessa försäljningar hafva till vida större <strong>om</strong>fattning än tillförene skett efter<br />
gen<strong>om</strong> vägning utrönt vigt, till för<strong>de</strong>l, sås<strong>om</strong> man numera allmänt erkänner,<br />
för landtmannen. Me<strong>de</strong>lpriset å gen<strong>om</strong> offentlig auktion försålda korthornsdjur<br />
har uppgått till £ 02. 19. 2 pr djur mot £ 27. 15. S un<strong>de</strong>r 1888. Märkligaste<br />
efterfrågan tor<strong>de</strong> hafva k<strong>om</strong>mit en småvuxen irländsk mjölkras —<br />
»Keroy» <strong>och</strong> »Dexter-Keroy» — till <strong>de</strong>l, af hvilken ras för bå<strong>de</strong> köttansättning<br />
<strong>och</strong> mjölkafkastning utmärkta djur förevisats vid <strong>år</strong>ets utställningar, <strong>och</strong><br />
tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n måhända föitjena att uppmärksammas äfven för v<strong>år</strong>a nordiska förhållan<strong>de</strong>n.<br />
Köttprisen hafva till följd af <strong>de</strong>n betydliga importen af <strong>de</strong>tta födoämne<br />
i allmänhet företett långsammare <strong>och</strong> mindre stegring Un <strong>de</strong> för lefvan<strong>de</strong> boskap.<br />
Nedanståen<strong>de</strong> tabell utvisar <strong>de</strong> å Londons slagtboskapsmarknad un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n första<br />
veckan af hvarje månad gällan<strong>de</strong> pris, beräkna<strong>de</strong> för stone <strong>om</strong> 8 f slagtvigt,<br />
hvarvid, till jemförelse, äfven <strong>de</strong> för nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> motsvaran<strong>de</strong> anföras:
350<br />
Man har beräknat, att för hvarje 1,000 in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>rhållna nötboskapsdjur<br />
bringas 67 ton kött af nämnda slag i markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> för hvarje<br />
1,000 f<strong>år</strong> <strong>och</strong> lam 12'/, ton. Sålunda produceradt kött antages motsvara<br />
74 % af befolkningens förbrukning <strong>och</strong> att öfriga 26 % fyllas gen<strong>om</strong> import<br />
af lefvan<strong>de</strong> boskap <strong>och</strong> färskt kött. Oaktadt <strong>de</strong> prohibitiva ätgär<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> till<br />
förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> af smittosamma kreaturssjukd<strong>om</strong>ar vidtagits mot förstanförda import,<br />
befinner sig <strong>de</strong>nsamma, sås<strong>om</strong> ofvan visats, i fortfaran<strong>de</strong> stegring på samma<br />
gång s<strong>om</strong> tillgodogöran<strong>de</strong>t af nya meto<strong>de</strong>r för förvaring af lifsme<strong>de</strong>l un<strong>de</strong>r månadslång<br />
transport gör sig allt mera märkbart vid importen af kött. Sistnämnda<br />
import tog egentligen sin början un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1874. Mr John Dyke, en i Liverpool<br />
stationerad agent för Kanadas regering, fäste sin uppmärksamhet <strong>de</strong>rvid,<br />
att engelske köpmän ha<strong>de</strong> för sed att till i Amerika bosatte affärsvänner öfversända<br />
gåfvor af kalkoner <strong>och</strong> f<strong>år</strong>stekar, <strong>och</strong> antog med anledning häraf, att<br />
sändningen af färskt kött i motsatt riktning bor<strong>de</strong> lika väl låta sig göra. Han<br />
lycka<strong>de</strong>s förmå Allan-linien till försök härmed, hvilka utföllo gynsamt. Snart<br />
visa<strong>de</strong> sig dock nödvändigheten af en un<strong>de</strong>r hela ti<strong>de</strong>n af transporten likformigt<br />
kall temperatur i köttets förvaringsrum, <strong>och</strong> efter mångahanda försök med olika<br />
afkylningsmeto<strong>de</strong>r har man numera fullk<strong>om</strong>ligt lyckats att med jemförelsevis<br />
ringa kostnad bibehålla äfven <strong>de</strong> mest ömtåliga lifsme<strong>de</strong>l fullt friska un<strong>de</strong>r transporten<br />
<strong>från</strong> olika verlds<strong>de</strong>lar <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r hardt när obegränsad tidrymd. En<br />
följd häraf är ock en alltjemt fortgåen<strong>de</strong> stegring i importen af färskt eller på<br />
annat sätt än gen<strong>om</strong> saltning konserveradt kött. Denna import uppgick un<strong>de</strong>r<br />
sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> till nedan anförda belopp <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>n, hvarvid till jemförelse motsvaran<strong>de</strong><br />
för närmast föregåen<strong>de</strong> tvänne <strong>år</strong> likale<strong>de</strong>s med<strong>de</strong>las, äfvens<strong>om</strong>, i sammanhang<br />
<strong>de</strong>rmed, importen af saltadt kött <strong>och</strong> fläsk.
351<br />
Sålunda vunnen erfarenhet röran<strong>de</strong> möjligheten af att fylla befolkningens<br />
behof af kött utöfvcr <strong>de</strong>n inhemska produktionen, utan att <strong>de</strong>rmed förenas <strong>de</strong>n<br />
risk af smittosamma kreaturssjukdoraars införan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> importen af lefvan<strong>de</strong><br />
boskap är oskiljaktig, har föranledt en allt oftare <strong>och</strong> ifrigare framstäld fordran<br />
isynnerhet <strong>från</strong> lan<strong>de</strong>ts jordbrukare <strong>om</strong> absolut förbud mot sistanförda import,<br />
en fordran, hvilken synes kunna p<strong>år</strong>äkna un<strong>de</strong>rstöd af <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong><br />
bilda<strong>de</strong> Iandtbruksministeriet. Men äfven oafsedt nyss angifna risk är ifrågavaran<strong>de</strong><br />
import af lefvan<strong>de</strong> boskap, åtminstone på sätt <strong>de</strong>n f. n. eger rum,<br />
förenad med mycken grymhet vid djurens behandling <strong>och</strong> så mycket lidan<strong>de</strong> för<br />
<strong>de</strong>ssa, att <strong>de</strong>nsamma bor<strong>de</strong> ur djurskyddsvänlig synpunkt förbjudas. Någon<br />
nämnvärd förlust tor<strong>de</strong> numera icke <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> drabba <strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, <strong>från</strong> hvilka<br />
lefvan<strong>de</strong> djur hit importerats. Med <strong>de</strong> förbättra<strong>de</strong> meto<strong>de</strong>r för köttets förvaring.<br />
s<strong>om</strong> numera finnas, har förut rådan<strong>de</strong> skilnad i priset mellan här slagtadt <strong>och</strong><br />
<strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t hit importeradt kött nedgått så att <strong>de</strong>n f. n. vid transatlantisk<br />
import tor<strong>de</strong> utgöra högst 3 d. pr ti, <strong>och</strong>, sås<strong>om</strong> väl kändt är, utbju<strong>de</strong>s dylikt<br />
kött i <strong>de</strong>talj<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n ofta sås<strong>om</strong> inhemskt samt finner afnämare till för <strong>de</strong>tta<br />
senare gällan<strong>de</strong> pris. Ännu vida lägre utfaller <strong>de</strong>nna prisskilnad vid sändningar<br />
<strong>från</strong> Europas kontinent, hvartill k<strong>om</strong>mer att i importhamnarna finnas förvaringsrum<br />
med afkyld luft, tillräckligt rymliga för nära nog huru stor tillförsel s<strong>om</strong>
352<br />
helst, i hvilka <strong>de</strong>t på ofvan beskrifvet sätt importera<strong>de</strong> köttet kan utan ringaste<br />
men förvaras for att uttagas endast i <strong>de</strong>n mån <strong>de</strong>t finner afgång, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att<br />
sådana saknas för bar slagtadt kött, hvilket ock af <strong>de</strong>nna anledning un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n<br />
varmare <strong>år</strong>sti<strong>de</strong>n ofta nog måste afyttras till livad pris s<strong>om</strong> helst innan <strong>de</strong>t<br />
blifvit obegagnbart sås<strong>om</strong> menniskoföda.<br />
En föreställning <strong>om</strong> <strong>de</strong>n <strong>om</strong>fattning, importen af amerikanskt färskt kött<br />
ernått, Ienmar en nyligen synlig inbjudning till ett för nämnda ändamål föreslaget<br />
aktiebolag. Messrs John Bell & Sons i London, Liverpool <strong>och</strong> Glasgow<br />
hafva un<strong>de</strong>r en följd af <strong>år</strong> hit importerat ofantliga qvantiteter af amerikanskt<br />
kött (i förening med Messrs T. C. & Joseph Eastman i New York), uppgåen<strong>de</strong><br />
sodan <strong>år</strong> 1875, då <strong>de</strong>ssa båda firmor börja<strong>de</strong> att sålunda samarbeta, till ej<br />
mindre än 500 mill. ffi slagtad <strong>och</strong> 182,000 stycken lefvan<strong>de</strong> nötboskap. Den<br />
amerikanska firman disponerar för nämnda ändamål kall-luftsmaskiner <strong>och</strong> förvaringsrum<br />
å 31 transatlantiska ångare, bland hvilka några af <strong>de</strong> mest snabbgåen<strong>de</strong><br />
s<strong>om</strong> plöja oceanen. På <strong>de</strong>tta sätt är firman i tillfälle att för hvarje vecka<br />
expediera 5 à 6 olika sändningar af färskt kött utan att någonsin k<strong>om</strong>ma i<br />
bry<strong>de</strong>ri för transportrum, då <strong>de</strong>n har uteslutan<strong>de</strong> dispositionsrätt öfver <strong>de</strong>tsamma.<br />
Ofvan nämnda engelska firma eger åter här <strong>de</strong>n största <strong>om</strong>sättning af utländskt<br />
kött, <strong>och</strong> uppg<strong>år</strong> vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nna <strong>år</strong>ligen till öfver l 1 /, mill. S. st. Sedan 10<br />
<strong>år</strong> har <strong>de</strong>n ej mindre än 330 <strong>de</strong>taljförsäljningsställen in<strong>om</strong> England, Wales <strong>och</strong><br />
Skotland, gen<strong>om</strong> hvilka <strong>de</strong>n utan anlitan<strong>de</strong> af mellanhän<strong>de</strong>r är i direkt beröring<br />
med förbrukarne. Derigen<strong>om</strong> att <strong>de</strong>ssa båda firmor nu, sås<strong>om</strong> föreslagits,<br />
amalgameras till ett bolag med begränsad ansvarighet försvinner ytterligare en<br />
mellan aftändare <strong>och</strong> förbrukare befintlig länk, sannolikt till för<strong>de</strong>l för bå<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
amerikanske producenten <strong>och</strong> <strong>de</strong>n härvaran<strong>de</strong> konsumenten.<br />
Enligt offentliggjorda redogörelser för senaste räkenskaps<strong>år</strong> hafva flertalet<br />
af <strong>de</strong> bolag, s<strong>om</strong> egna sig åt import af australiskt f<strong>år</strong>kött, erhållit goda ut<strong>de</strong>lningar,<br />
<strong>och</strong> är <strong>de</strong>tta isynnerhet fallet med hänseen<strong>de</strong> till exporten <strong>från</strong> New<br />
Zealand. Sålunda har t. ex. »New Zealand Refrigerating C:o» lemnat en divi<strong>de</strong>nd<br />
af 8 % jemte en premie af 5 % efter afskrifning af 10 % å byggna<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> maskiner. Frakterna hafva ock ej oväsentligen reducerats äfvens<strong>om</strong> öfriga<br />
<strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r med undantag för försäljningsk<strong>om</strong>missionen, hvilken fortfaran<strong>de</strong> är<br />
12 %. Från Argentina motses un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> en import af l'/3 mill.<br />
f<strong>år</strong>kroppar, hvilka dock i vär<strong>de</strong> fortfaran<strong>de</strong> icke äro jemförliga med <strong>de</strong>m <strong>från</strong><br />
New Zealand.<br />
Sås<strong>om</strong> ett bevis på <strong>de</strong>n <strong>om</strong>sättning, hvilken försigg<strong>år</strong> å Londons kreaturs<br />
<strong>och</strong> köttmarkna<strong>de</strong>r, anföres, hurus<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 antalet djur, sålda ä<br />
markna<strong>de</strong>n för lefvan<strong>de</strong> boskap i Islington, uppgick till 946,228 stycken, eller<br />
123.000 mindre än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, beroen<strong>de</strong> af minskad import<br />
af utländska djur <strong>och</strong> tilltagan<strong>de</strong> benägenhet att afyttra djuren å auktioner på<br />
lan<strong>de</strong>t. Vid markna<strong>de</strong>n för utländsk boskap i Deptford — <strong>de</strong>r nedslagtning<br />
genast måste ega rum — <strong>om</strong>sattes 852,661 djur, ditförda me<strong>de</strong>lst 1,167 ångare.<br />
Stora <strong>och</strong> väl försedda kalluftsrum hafva numera anordnats vid <strong>de</strong>nna<br />
marknad, i följd hvaraf man motser ökad tillförsel. Största <strong>om</strong>sättningen af kött<br />
försigg<strong>år</strong> vid Smithfield-markna<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r nämnda <strong>år</strong> uppgick till<br />
263,519 ton, hvaraf ej mindre än 49,000 ton amerikanskt fruset kött.<br />
Sås<strong>om</strong> en åtgärd för att, så vidt möjligt, betrygga fortvaron af <strong>de</strong>n rättighet<br />
till import af lefvan<strong>de</strong> boskap, af hvilken Danmark i likhet med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena är här i åtnjutan<strong>de</strong>, har förstnämnda lands regering i Newcastlc<br />
stationerat en veterinärkonsulent med uppdrag att utöfva kontroll öfver sundhetstillstån<strong>de</strong>t<br />
bland <strong>de</strong> <strong>från</strong> Danmark till Storbritannien införda husdjur samt<br />
hålla sitt lands regering un<strong>de</strong>rrättad <strong>om</strong> hvad i sådant afseen<strong>de</strong> kan finnas
353<br />
anmärkningsvärdt, äfvens<strong>om</strong> afgifva berättelser <strong>om</strong> öfriga förhållan<strong>de</strong>n & <strong>de</strong>n<br />
engelska markna<strong>de</strong>n i fråga <strong>om</strong> husdjursafvel, s<strong>om</strong> kunna utöfva inverkan på<br />
Danmarks införsel till <strong>och</strong> <strong>om</strong>sättning i Storbritannien af nötboskap, f<strong>år</strong> <strong>och</strong><br />
svin. Nämn<strong>de</strong> konsulent åtnjuter en fast lön af 6,000 kr. jemte 2,500 kr. till<br />
kontors- <strong>och</strong> andra utgifter Bamt särskild ersättning för resor enligt <strong>de</strong>röfver<br />
afgifven räkning.<br />
Nu anförda åtgärd är onekligen ett steg i rätt riktning. Importen af<br />
lefvan<strong>de</strong> boskap <strong>från</strong> vare sig Sverige eller Norge är visserligen ännu för obetydlig<br />
för att rättfärdiga <strong>de</strong>n ej obetydliga utgift, s<strong>om</strong> med nu <strong>om</strong>förmälda åtgärd<br />
är förenad, men <strong>de</strong>rest medgifvan<strong>de</strong> frän ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> danska myndighet<br />
kun<strong>de</strong> erhållas att konsulenten finge egna uppmärksamhet äfven åt <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena till Neweastle importera<strong>de</strong> djur mot åtnjutan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>remot svaran<strong>de</strong><br />
ersättning, vore sådant säkerligen af stort gagn. En samverkan i <strong>de</strong>tta <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>rmed likarta<strong>de</strong> hänseen<strong>de</strong>n mellan <strong>de</strong> skandinaviska län<strong>de</strong>rna kan ej annat än<br />
medföra ömsesidig för<strong>de</strong>l.<br />
Af smittosamma kreaturssjukd<strong>om</strong>ar hafva elakartad lungsjuka, svinfeber,<br />
f<strong>år</strong>skabb, mjeltbrand, rots <strong>och</strong> springorm samt vattuskräck fortfaran<strong>de</strong> skördat<br />
talrika offer — isynnerhet <strong>de</strong> trenne förstnämnda — hvaremot fall af mul- <strong>och</strong><br />
klöfsjuka icke förek<strong>om</strong>mit sedan början af <strong>år</strong> 1886. Öfvertygelsen att <strong>de</strong>n<br />
elakarta<strong>de</strong> lungsjukan icke kan till fullo utrotas annorle<strong>de</strong>s än gen<strong>om</strong> nedslagtning<br />
så väl af sådana djur, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>raf befinnas angripna, s<strong>om</strong> ock af alla <strong>de</strong>m,<br />
hvilka med <strong>de</strong>ssa k<strong>om</strong>mit i beröring, synes vinna allt mera spridning. Dylik<br />
nedslagtning har visserligen un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> varit lagstadgad, men då utgöran<strong>de</strong>t<br />
af ersättning till djurens egare ålegat k<strong>om</strong>munen, har föreskriften ej städse<br />
funnit noggrann efterlefnad, med anledning hvaraf ock fråga numera väckts att<br />
öfverflytta nämnda ersättningsskyldighet på statsverket.<br />
Importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena af landtbrukets alster till <strong>de</strong>tta generalkonsulsdistrikt<br />
sker hufvudsakligen öfver London, Hull <strong>och</strong> Neweastle. Noggrann<br />
uppgift röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> qvantiteter <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>n, med hvilka hvar<strong>de</strong>ra af nämnda<br />
hamnar <strong>de</strong>ltagit i <strong>de</strong>nna import, offentliggöres först un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets senare hälft<br />
för närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, men har jag ur <strong>de</strong> gen<strong>om</strong> tullkamrarne här <strong>och</strong> i<br />
Neweastle dagligen offentliggjorda »Bills of Entry» gjort här nedan med<strong>de</strong>la<strong>de</strong><br />
utdrag, —- för hvad ang<strong>år</strong> importen till London äfven upptagan<strong>de</strong> namn <strong>och</strong><br />
adress å ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> mottagare —, hvarjemte af vicekonsuln i Hull med<strong>de</strong>lad<br />
uppgift med hänsyn till <strong>de</strong> väsentligaste importartiklarne till nämnda hamn<br />
äfven bifogas.<br />
Import.<br />
Ber <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 23
354
355<br />
Mejerihushållning.<br />
Af hithöran<strong>de</strong> alster inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>:
356<br />
Mjölk <strong>och</strong> gräd<strong>de</strong> inför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ls i kon<strong>de</strong>nserad <strong>och</strong> med socker tillsatt form<br />
hufvudsakligen <strong>från</strong> Schweiz <strong>och</strong> Norge, <strong>de</strong>ls utan dylik tillsättning, sås<strong>om</strong> s. k.<br />
steriliserad, <strong>från</strong> Norge, äfvens<strong>om</strong> en mindre qvantitet gräd<strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige.<br />
Uppgiften röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna import återfinnes ej i hittills offentliggjorda officiella<br />
redogörelser, men har <strong>från</strong> härvaran<strong>de</strong> tullstyrelse <strong>de</strong>n upplysning erhållits, att<br />
importen <strong>från</strong> Norge af kon<strong>de</strong>nserad mjölk utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 42,047 cwts<br />
med ett vär<strong>de</strong> af £ 87,594, följaktligen <strong>om</strong>kring 700 cwts mindre än un<strong>de</strong>r<br />
1888. Från Sverige inför<strong>de</strong>s 18 cwts gräd<strong>de</strong>, i vär<strong>de</strong> angifna till £. 46.<br />
Ister tor<strong>de</strong> likale<strong>de</strong>s böra hänföras un<strong>de</strong>r hithöran<strong>de</strong> alster. Importen<br />
<strong>de</strong>raf, nära nog uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Förenta Staterna, utgjor<strong>de</strong> 1,193,831 cwts,<br />
värda S. 2,178,408, med ej mindre än 310,362 cwts öfverstigan<strong>de</strong> nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>s, oaktadt <strong>de</strong>n liktidiga, betydliga importen af smör <strong>och</strong> margarin.<br />
Un<strong>de</strong>rkastas ofvan anförda siffror en närmare granskning, främst med hän<br />
seen<strong>de</strong> till importen af smör, visar sig, att totalimporten <strong>de</strong>raf tilltagit i vida<br />
högre proportion än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, — se sidan 323 af <strong>år</strong>sberättelsen<br />
för 1888 —; att nära nog hälften af <strong>de</strong>nna tillökning tillk<strong>om</strong>mit<br />
Frankrike, <strong>de</strong>rnäst Förenta Staterna, så Danmark, Kanada <strong>och</strong> Sverige, hvaremot<br />
en minskning egt rum i importen <strong>från</strong> Tyskland, Holland <strong>och</strong> Norge;<br />
men att, <strong>de</strong>tta oaktadt, Holland, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 intog femte rummet i<br />
ordningen bland smörexporteran<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, numera <strong>de</strong>rvid tagit försteget af Tyskland;<br />
samt att Sverges export visserligen ökats med 6,297 cwts, men att<br />
nämnda tillökning ej utgör mer än <strong>om</strong>kring 15 % af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>.<br />
Huruvida <strong>de</strong>nna relativa förökning i Sveriges export af <strong>de</strong>nna vara är<br />
verklig eller skenbar, kan ej med säkerhet bedömas utan tillgång till noggranna<br />
uppgifter röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l finskt smör egt i <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r benämning af svenskt<br />
hit importera<strong>de</strong>, eller svenskt smör i <strong>de</strong>t sås<strong>om</strong> danskt angifna. Kändt är, att<br />
exporten <strong>från</strong> Finland un<strong>de</strong>r senaste <strong>år</strong> börjat att i vida högre grad än tillförene<br />
söka sin väg till <strong>de</strong>nna marknad öfver Danmark. Huruvida så ock varit<br />
hän<strong>de</strong>lsen med <strong>de</strong>t sydsvenska, är mig <strong>de</strong>remot obekant, men ingalunda osannolikt.<br />
Temligen likgiltigt tor<strong>de</strong> dock <strong>de</strong>tta vara, blott ett möjligast gynsamt<br />
försäljningsresultat stannar i svenska fickor. Af större vigt är <strong>de</strong>remot att en<br />
svensk vara ock afyüras sås<strong>om</strong> sådan å <strong>de</strong>nna marknad. Sås<strong>om</strong> välbekant är,<br />
har så ej städse hittills varit fallet, i <strong>de</strong>t att ej blott öfver Danmark hitfördt<br />
svenskt smör, utan ock sådant, s<strong>om</strong> direkt <strong>från</strong> Sverige importerats, här utbjudits<br />
sås<strong>om</strong> varan<strong>de</strong> af dansk tillverkning, <strong>de</strong>tta dock i <strong>de</strong> allra flesta fall<br />
utan tillverkarens förskyllan. Onekügt är, att <strong>de</strong>n sålunda usurpera<strong>de</strong> benämningen<br />
varit oss till för<strong>de</strong>l, men <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> kan ett svek ej öfverskylas. Med<br />
<strong>de</strong>n utveckling, värt lands smörtillverkning numera ernått, löper <strong>de</strong>n svenske<br />
producenten ej någon risk vid att uppträda un<strong>de</strong>r eget namn utan lån af falsk<br />
skylt. Han kan då ock med större skäl än hittills söka beifra, <strong>om</strong> äfven <strong>de</strong>tta<br />
namn i sin ordning börjar missbrukas för att <strong>de</strong>rmed å <strong>de</strong>nna marknad insmuggla<br />
en un<strong>de</strong>rlägsen vara. Så har mer än sannolikt ej sällan inträffat, <strong>och</strong><br />
kändt är, att un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> en i norra England etablerad firma, s<strong>om</strong> importerat<br />
nordfinskt smör, <strong>de</strong>ls låtit renskrapa yttersidan af <strong>de</strong> kärl, i hvilka<br />
<strong>de</strong>tta hitk<strong>om</strong>mit, <strong>de</strong>ls ock <strong>om</strong>packat <strong>de</strong>t i nya, hvilka båda<strong>de</strong>ra <strong>de</strong>refter försetts<br />
med inbrända märken, liknan<strong>de</strong> <strong>de</strong>m af välkända svenska <strong>och</strong> danska mejerier<br />
begagna<strong>de</strong>, hvarefter smöret sålts sås<strong>om</strong> svensk eller dansk vara, vanligen till<br />
ett pris un<strong>de</strong>rstigan<strong>de</strong> <strong>de</strong>t i Köpenhamn notera<strong>de</strong> <strong>och</strong> till väsentlig skada för<br />
<strong>de</strong> märkens anseen<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> sålunda falskeligen användts. Att med hopp <strong>om</strong><br />
framgång kunna lagfora en dylik bedragare faller sig med här gällan<strong>de</strong> lagstiftning<br />
ingalunda lätt, helst då ifrågavaran<strong>de</strong> märken icke äro här inregistrera<strong>de</strong>,
357<br />
men tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>t <strong>de</strong>remot för v<strong>år</strong> i Manchester stationera<strong>de</strong> mejeriagent låta Big<br />
göra att söka vinna känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> pressen namngifva <strong>de</strong> firmor, s<strong>om</strong><br />
i verkligheten representera sådana mejerier, hvilkas namn eller märken missbrukas.<br />
I § 4 af <strong>de</strong>n för bemäl<strong>de</strong> agent af landtbruksstyrelsen utfärda<strong>de</strong> instruktion<br />
är ock en dylik verksamhet hon<strong>om</strong> anbefald; men då i samma instruktion<br />
— s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> flesta paragrafer öfverensstämmer med <strong>de</strong>n för Danmarks här<br />
stationera<strong>de</strong> »mejerikonsulent» gällan<strong>de</strong> — saknas hvarje direkt antydan <strong>om</strong><br />
skyldighet för agenten, att gen<strong>om</strong> med korta mellanti<strong>de</strong>r förnya<strong>de</strong> besök & <strong>de</strong><br />
olika för mejerialsters afsättning vigtigaste platser in<strong>om</strong> Storbritannien söka förvärfva<br />
noggrann känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> rådan<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n med hänseen<strong>de</strong> till hon<strong>om</strong><br />
ålagd verksamhet, samt han <strong>de</strong>rtill ej tillerkänts <strong>de</strong>n ersättning för dylika resor,<br />
s<strong>om</strong> tillk<strong>om</strong>mer Danmarks nyss nämnda <strong>om</strong>bud utöfver <strong>de</strong>t hon<strong>om</strong> anvisa<strong>de</strong> fasta<br />
anslag, följer häraf att han visserligen kan k<strong>om</strong>ma att utöfva mycket gagn i <strong>de</strong>n<br />
för hon<strong>om</strong> anbefalda riktning in<strong>om</strong> Manchester-distriktet, men <strong>de</strong>remot förblifva<br />
främman<strong>de</strong> för motsvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n in<strong>om</strong> andra landsändar. Den mejeriagenten<br />
tillerkända lön jemte kontorskostnadsersättning är i förhållan<strong>de</strong> till<br />
lefnads<strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>n in<strong>om</strong> England ingalunda så rikligt tilltagen, att <strong>de</strong>n medgifver<br />
äfven <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> utgift, s<strong>om</strong> af en dylik ambulatorisk verksamhet skulle<br />
orsakas, men <strong>de</strong>n anslagstillökning, s<strong>om</strong> ersättning för jernvägsresorna, förnya<strong>de</strong><br />
t. ex. hvar 3:dje månad, skulle påkalla, är å andra sidan i jemförelse med totalkostna<strong>de</strong>n<br />
för agentens anställan<strong>de</strong> så obetydlig, att besparingen icke st<strong>år</strong> i något<br />
förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong>n minskning i <strong>om</strong>fånget af agentens verksamhet <strong>och</strong> gagn, s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>raf föranle<strong>de</strong>s. Mot ett ringa arvo<strong>de</strong> skulle ock agenten kunna bereda sig<br />
tillgång å tillförlitliga veckorapporter <strong>från</strong> <strong>de</strong> vigtigaste <strong>om</strong>sättningscentra röran<strong>de</strong><br />
markna<strong>de</strong>ns ställning <strong>och</strong> antagliga förändringar i <strong>de</strong>nsamma, hvilka, genast <strong>de</strong>lgifna<br />
<strong>de</strong>n svenske tillverkaren <strong>och</strong> exportören, bor<strong>de</strong> erbjuda en ej ovigtig vägledning<br />
vid bestämman<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n hamn, till hvilken sändning för tillfället förmånligast<br />
bör ske. Utan fråga är en försäljning i fast räkning till på förhand<br />
bestämdt pris ett mål, hvars ernåen<strong>de</strong> är synnerligen önskligt <strong>och</strong> eftersträfvansvärdt,<br />
men, enligt <strong>från</strong> olika håll erhållna, tillförlitliga uppgifter, är konsignering<br />
af smör <strong>från</strong> Sverige fortfaran<strong>de</strong> regel, förstanförda försäljningssätt <strong>de</strong>remot<br />
undantag, <strong>och</strong> <strong>om</strong> än Manchester <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss tätt befolka<strong>de</strong> <strong>om</strong>gifningar hittills<br />
varit <strong>de</strong>n förnämligaste afsättningsorten för ifrågavaran<strong>de</strong> vara, ligger <strong>de</strong>t dock<br />
i v<strong>år</strong>t intresse att äfven uppmärksamma andra markna<strong>de</strong>r, framför allt Londons<br />
i <strong>de</strong>n mån v<strong>år</strong> tillverkning uppn<strong>år</strong> en beskaffenhet, s<strong>om</strong> medgifver <strong>de</strong>n att täfla<br />
äfven å <strong>de</strong>nna, <strong>de</strong>n mest granntyckta in<strong>om</strong> Storbritannien. Äfven i <strong>de</strong>tta hanseen<strong>de</strong><br />
tor<strong>de</strong> vi böra följa exemplet af v<strong>år</strong>t sydliga grannland, s<strong>om</strong> säkerligen<br />
ej utan skäl utsett <strong>de</strong>tta samhälle till hufvudstation för <strong>de</strong>ss mejerikonsulent.<br />
Ett annat bevis pä <strong>de</strong>n uppmärksamhet, s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> nämnda land egnas åt<br />
allt, s<strong>om</strong> kan bidraga till en möjligast förmånlig afsättning af landtbrukets<br />
<strong>och</strong> i främsta rummet mejeriskötselns alster, är upprättan<strong>de</strong>t af ångbåtslinien<br />
Esbjerg—Harwich med 3 turer hvarje vecka, hvarigen<strong>om</strong> ti<strong>de</strong>n för transporten<br />
öfver Nordsjön af smör, lättsaltadt fläsk, lefvan<strong>de</strong> boskap m. m. nedbragts till<br />
30 timmar; <strong>de</strong>n besvärliga <strong>och</strong> ofta tidsödan<strong>de</strong> fär<strong>de</strong>n uppför Thamsen undvikes,<br />
likas<strong>om</strong> ock <strong>de</strong> dryga kostna<strong>de</strong>r, hvilka äro förena<strong>de</strong> med lossning i dockorna<br />
samt transport <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> till försäljningslokalerna, <strong>och</strong> hvilka kostna<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r<br />
innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> ytterligare ökats med minst 12 j2 %. Gen<strong>om</strong> att anlöpa <strong>de</strong>n<br />
un<strong>de</strong>r alla vä<strong>de</strong>r lätt tillgängliga »Parkeston Quay» vid Harwich för aflemnan<strong>de</strong><br />
af passagerare <strong>och</strong> lossning af ömtåligt fraktgods skulle <strong>de</strong> ångare, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rhålla<br />
förbin<strong>de</strong>lsen mellan Göteborg <strong>och</strong> London, göra <strong>de</strong>nna transportled väsentligen<br />
kortare, angenämare <strong>och</strong> ur alla synpunkter förmånligare, hvadan ock, <strong>om</strong>
358<br />
<strong>de</strong>nna forändring icke kan uppnäs annat än gen<strong>om</strong> någon uppoffring <strong>från</strong> <strong>de</strong>t<br />
allmännas sida, sådan vore väl använd. Frågan <strong>om</strong> anlöpan<strong>de</strong>t af förenämnda<br />
hamn lärer icke vara främman<strong>de</strong> för <strong>de</strong>t svenska re<strong>de</strong>ri, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>besörjer förbin<strong>de</strong>lsen<br />
mellan Gröteborg <strong>och</strong> London, men tor<strong>de</strong> tills vidare lemnats hvilan<strong>de</strong><br />
på grund af <strong>de</strong>t inflytelserika intresse i Hull, s<strong>om</strong> uppbju<strong>de</strong>r allt för att till<br />
nämnda hamn draga samfärdseln med <strong>de</strong> skandinaviska län<strong>de</strong>rna.<br />
De pris, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et för svenskt smör betingats in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta land, hafva<br />
gen<strong>om</strong> mejeriagenten offentliggjorts. Han yttrar <strong>de</strong>r<strong>om</strong>, att <strong>de</strong>n sedan <strong>år</strong> 1880<br />
fortgåen<strong>de</strong> sänkningen i <strong>år</strong>liga me<strong>de</strong>lpriset för smör synes un<strong>de</strong>r 1888 hafva<br />
nått sin lägsta punkt <strong>och</strong> <strong>de</strong>refter åter visat en stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>ns. Denna sänkning<br />
i me<strong>de</strong>lpriset vore en naturlig följd af <strong>de</strong>n ofantliga tillväxt i import,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cenniet egt rum, ej blott af smör, utan i ännu högre grad af<br />
margarin. Den nu inträdda prisstegringen visa<strong>de</strong> emellertid, att konsumtionen<br />
stigit i ännu högre grad sedan, till följd af <strong>de</strong>n liflighet i alla affärer, s<strong>om</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et gjort sig gällan<strong>de</strong>, befolkningens köpförmåga ökats.<br />
Till åskådliggöran<strong>de</strong> af prisvexlingarna nn<strong>de</strong>r hvarje vecka af <strong>år</strong>et samt<br />
<strong>de</strong> för olika län<strong>de</strong>rs tillverkningar af nämnda födoämne å Londons marknad<br />
notera<strong>de</strong> pris bifogas efterföljan<strong>de</strong> tabell (sid. 359—366), i hvilken äfven motsvaran<strong>de</strong><br />
uppgift röran<strong>de</strong> margarin intagits.<br />
Det svenska smöret inbegripes i <strong>de</strong>ssa ur »The Grocer» hemta<strong>de</strong> uppgifter<br />
städse un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t danska. Med hänseen<strong>de</strong> härtill tillåter jag mig anföra <strong>och</strong><br />
till väsentligaste <strong>de</strong>l instämma i följan<strong>de</strong> yttran<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> återfinnes i <strong>de</strong>n sakrika<br />
ärsredogòrelse för <strong>år</strong>et 1888—89, Danmarks h. v. mejerikonsulent, herr<br />
H. Faber, afgifvit: »Det er min Overbevisning, at begge Lan<strong>de</strong> ere bedst tjente<br />
med, at <strong>de</strong>res Smör paa <strong>de</strong>t engelske Marked slaas i en Klasse, hvert Mærke<br />
vur<strong>de</strong>ret efter Kvalitet og ikke efter Nationalitet, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vil tjene <strong>de</strong>m<br />
bedst at bevare en fælles Notering. Svensk Smör bör selvfølgelig ikke sælges<br />
s<strong>om</strong> dansk, men större Ulykke, end <strong>de</strong>r <strong>de</strong>rved afstedk<strong>om</strong>mes, vil<strong>de</strong> fölge af,<br />
at <strong>de</strong>r k<strong>om</strong> to konkurreren<strong>de</strong> Smörmarke<strong>de</strong>r, i Danmark og Sverig, hvilket af<br />
Englæn<strong>de</strong>rne altfor let kun<strong>de</strong> benyttes til att tvinge Priserne ned for begge<br />
Län<strong>de</strong>s Produktion. Tilsammen kunne Danmark og Sverig, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t er sagt,<br />
'indtage en Stormagts Rolle' paa Englands Smörmarked. Denne Stilling bur<strong>de</strong><br />
ikke forspildca ved national Splid.»<br />
Margarin, <strong>de</strong>nna <strong>de</strong>t mindre <strong>om</strong>sorgsfullt beredda smörets sv<strong>år</strong>aste konkurrent,<br />
har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et uppnått en betydligt ökad förbrukning, i <strong>de</strong>t att ej<br />
endast importen stegrats med öfver 100,000 Cwts, utan ock <strong>de</strong>n inhemska tillverkningen<br />
<strong>de</strong>raf, röran<strong>de</strong> hvars <strong>om</strong>fattning dock hvarje uppgift saknas. Betecknan<strong>de</strong><br />
för <strong>de</strong>n uppfattning af ifrågavaran<strong>de</strong> industri, s<strong>om</strong> hos britiske mejeriidkare<br />
gör sig gällan<strong>de</strong>, är att vid Britiska Mejeriföreningens senaste s<strong>om</strong>marmöte,<br />
hvilket <strong>de</strong>tta är hölls i Skotland, besök äfven afla<strong>de</strong>s vid Dunragit<br />
mejeri, <strong>de</strong>r mjölk efter 1,500 kor förarbetas till smör, margarin <strong>och</strong> med fett<br />
tillsatt — »enriched» — ost, hvarvid tillverkningens samtliga <strong>de</strong>taljer på <strong>de</strong>t<br />
<strong>om</strong>ständligaste förevisa<strong>de</strong>s samt allmän belåtenhet uttala<strong>de</strong>s öfver <strong>de</strong> utmärkta<br />
produkter, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rvid erhöllos.
Smörnotering å Londons marknad.<br />
359
360
361
362
363
364
365
366
367<br />
Importen af mejeriprodukter <strong>och</strong> <strong>de</strong>rtill närmast hänförliga till London,<br />
Hull <strong>och</strong> Newcastle utgjor<strong>de</strong>s, enligt ofvan åberopa<strong>de</strong> uppgifter, af:<br />
Import.
368<br />
Fisk.<br />
Enligt officiella uppgifter uppgick mäng<strong>de</strong>n <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>t af un<strong>de</strong>r ar <strong>1889</strong><br />
i hafvet fångad <strong>och</strong> pä kusterna af England, Wales <strong>och</strong> Irland ilandförd fisk<br />
af olika slag till:<br />
Uppgift <strong>om</strong> fångsten i insjöar <strong>och</strong> flo<strong>de</strong>r förefinnes ej.<br />
Köran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n liktidiga importen af färsk fisk saknas ännu annan uppgift<br />
än att <strong>de</strong>n<br />
Exporten un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> utgjor<strong>de</strong> af sill:<br />
Vid jemförelse mellan nu angifna siffror <strong>och</strong> motsvaran<strong>de</strong> å sidan 329 af<br />
senaste <strong>år</strong>sberättelsen framst<strong>år</strong>,<br />
att <strong>de</strong>n inhemska fångsten af hafsfisk så i mängd s<strong>om</strong> vär<strong>de</strong> var ungefärligen<br />
lika;<br />
att importen af färsk fisk <strong>från</strong> Sverige öfVersteg <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1888 med<br />
94,161 Cwts, men i vär<strong>de</strong> blott med £ 4,002; <strong>från</strong> Norge åter visa<strong>de</strong> sig en<br />
minskning af 129,433 Cwts samt i vär<strong>de</strong> af £ 45,030;<br />
att importen af saltad, rökt eller torkad fisk <strong>från</strong> Sverige minskats med<br />
6,192 Cwts, men i <strong>de</strong>rför beräknad ink<strong>om</strong>st likväl ökats med £ 36, — i
369<br />
livilken uppgift dock troligen nägot misstag tor<strong>de</strong> föreligga — <strong>och</strong> att importen<br />
<strong>från</strong> Norge af samma slag minskats med 3,589 Cwts <strong>och</strong> £ 19,907;<br />
samt att exporten af sill stigit med 179,551 tunnor <strong>och</strong> £ 130,920,<br />
Möjligheten af att <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena finna lönan<strong>de</strong> afsättning & härvaran<strong>de</strong><br />
färskfiskmarknad beror troligen i högre grad än för någon annan produkt<br />
af anordnan<strong>de</strong>t af snabb transport i med kall-luftrum försedda fartyg.<br />
Enligt hvad af tillverkare af för nämnda ändamål afsedda apparater med<strong>de</strong>lats,<br />
k<strong>om</strong>ma åtskilliga för <strong>de</strong>nna tra<strong>de</strong> afsedda norska fartyg att förses med sådana,<br />
hvarefter äfven <strong>de</strong> re<strong>de</strong>rier, hvilkas fartyg un<strong>de</strong>rhålla förbin<strong>de</strong>lsen mellan Sverige<br />
<strong>och</strong> London, tor<strong>de</strong> finna sig nödsaka<strong>de</strong> <strong>och</strong> med <strong>de</strong>ras egen för<strong>de</strong>l förenligt att<br />
vidtaga enahanda åtgärd. Inverkan<strong>de</strong> å ifrågavaran<strong>de</strong> afsättning blir ock i<br />
väsentlig mån <strong>de</strong>t resultat med hänseen<strong>de</strong> till kostna<strong>de</strong>n för transporten af<br />
<strong>de</strong>nna vara ä lan<strong>de</strong>ts jernvägar, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> en f. n. i <strong>och</strong> för reglering af<br />
jernvägarnes fraktsatser tillsatt parlamentsk<strong>om</strong>ité kan ernås. Sås<strong>om</strong> bevis på<br />
nödvändigheten af en dylik reglering anför<strong>de</strong>s inför nämnda k<strong>om</strong>ité, bland talrika<br />
andra likarta<strong>de</strong> fall, hurus<strong>om</strong> 400 ton vid Cornwalls kust fångad sill <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>r värd £ 30 kosta<strong>de</strong> i frakt på jernväg till London £ 26. 9. 0 <strong>och</strong>, då<br />
torgafgift samt försäljningsprovision ytterligare afgått, utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n fiskarena<br />
tillk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> återstod £ 0. 19. 11. Dylika förhållan<strong>de</strong>n tillskrifves att, oaktadt<br />
<strong>de</strong>tta land är på alla sidor <strong>om</strong>flutet af fiskrika haf, ifrågavaran<strong>de</strong> födoämne<br />
likväl utgör en kostbar föda in<strong>om</strong> <strong>de</strong> stora befolkningscentra.<br />
Importen af fiskvaror till London, Hull <strong>och</strong> Newcastle har utgjort:<br />
Import.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 24
370
371<br />
Röran<strong>de</strong> afsättningen af svensk färsk fisk till London har efterföljan<strong>de</strong><br />
benäget med<strong>de</strong>lats af herr J. E. Lithman, Sveriges förutvaran<strong>de</strong> fiskeriagent<br />
härstä<strong>de</strong>s:<br />
»Afsättningen af <strong>de</strong>n svenska sillen un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s första qvartal var mycket<br />
förän<strong>de</strong>rlig, <strong>och</strong> vexla<strong>de</strong> priset s<strong>om</strong> vanligt allt efter <strong>de</strong>n större eller mindre<br />
tillförseln. Borsyrad full sill betaltes i början af <strong>år</strong>et med 12 sh. 6 d. à 14<br />
sh. pr tunna, men <strong>de</strong>nna sorts sill har förlorat mycket af <strong>de</strong>t förtroen<strong>de</strong>, s<strong>om</strong><br />
k<strong>om</strong> <strong>de</strong>nsamma till <strong>de</strong>l un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första <strong>år</strong>en <strong>de</strong>n inför<strong>de</strong>s på <strong>de</strong>n engelska<br />
markna<strong>de</strong>n, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n troligen sällan att blifva en lönan<strong>de</strong> artikel här<br />
för <strong>de</strong> utländska exportörerna. Orsaken <strong>de</strong>rtill är utan tvifvel <strong>de</strong>n, att sillen<br />
icke har hållit sig i godt skick mer än B à 4 veckors tid, <strong>och</strong> att <strong>de</strong>n fattigare<br />
befolkningen, s<strong>om</strong> i form af blooters, kippers <strong>och</strong> red herrings erhållit mer eller<br />
mindre skämd vara, blifvit misstrogen mot <strong>de</strong>n borsyra<strong>de</strong> sillen <strong>och</strong> ej velat<br />
längre förtära <strong>de</strong>nsamma, helst rykten utspridts att <strong>de</strong>n äfven skulle vara skadlig<br />
för helsan. Ett någorlunda bra pris har <strong>de</strong>rför endast betalts för dylik sill,<br />
då markna<strong>de</strong>n varit all<strong>de</strong>les renons på färsk vara. Så snart god tillgång på<br />
färsk sill förefunnits, har priset å <strong>de</strong>n borsyra<strong>de</strong> sillen nedgått till 8 à 9 sh.<br />
pr tunna, hvilket pris är förlustbringan<strong>de</strong> för exportörerna.<br />
Den första ispacka<strong>de</strong> lådsillen betinga<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första qvartal <strong>om</strong>vexlan<strong>de</strong><br />
högt <strong>och</strong> lågt pris. I första hälften af januari sål<strong>de</strong>s utlekt sill i lådor<br />
till 7 1 9 sh., men un<strong>de</strong>r senare <strong>de</strong>len af samma månad föll priset till 4 à 5<br />
sh. 6 d. pr låda. Full sill i lådor uppnåd<strong>de</strong> samtidigt 6 à 7 sh. lådan, sedan<br />
<strong>de</strong>n i början af januari betingat 12 sh. I slutet af februari förek<strong>om</strong> åter en<br />
prishöjning <strong>och</strong> sål<strong>de</strong>s utlekt lådsill till 7 sh. <strong>och</strong> full sill till 11 k 14 sh.<br />
lådan. Med mars månads ingång föll priset å <strong>de</strong>n utlekta sillen åter ned till<br />
4 à 5 sh. lådan.<br />
Då sillfisket i Sverige på hösten <strong>1889</strong> åter börja<strong>de</strong>, var tillförseln af inhemsk<br />
sill på London-markna<strong>de</strong>n temligen betydlig <strong>och</strong> varan billig, hvarför ej<br />
stora partier svensk sill un<strong>de</strong>r hösten hit anlän<strong>de</strong>. För borsyrad inmatsill erhölls<br />
blott 9 à 12 sh. tunnan, för full sill i lådor 7 à 8 sh. <strong>och</strong> utlekt sill i lådor<br />
5 à 6 sh.<br />
Rätt betydliga qvantiteter sill kon<strong>de</strong>mnera<strong>de</strong>s uu<strong>de</strong>r v<strong>år</strong>en, hvaraf största<br />
qvantiteten togs af besigtningsmännen i beslag un<strong>de</strong>r januari månad, nemligen<br />
93 tunnor <strong>och</strong> 1,019 lådor. Sillen hitk<strong>om</strong> i godt skick, men, i anledning af<br />
betydlig tillförsel <strong>och</strong> allt för stora konsignationer till ett par försäljningsmän i<br />
Billingsgate marknad, kun<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n dåliga markna<strong>de</strong>n i slutet af januari<br />
sillen ej tillräckligt fort afyttras, hvarför <strong>de</strong>n blef för gammal <strong>och</strong> oduglig.<br />
Is.<br />
Af norsk skörd inför<strong>de</strong>s 342,009 ton, med ett uppskattadt vär<strong>de</strong> af £<br />
240,982; <strong>från</strong> Sverige åter endast en försökssändning af 254 ton, värda £<br />
180. För Norge eger <strong>de</strong>nna export en ganska väsentlig bety<strong>de</strong>lse ej blott<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att <strong>de</strong>n <strong>om</strong>fattar en råprodukt, hvars frambringan<strong>de</strong> erfordrar jemförelsevis<br />
ringa förlagskapital, utan ock gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t tillfälle till fraktförtjenst vid<br />
utgåen<strong>de</strong>t <strong>från</strong> hemlan<strong>de</strong>ts hamnar, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n erbju<strong>de</strong>r. Glädjan<strong>de</strong> är ock <strong>de</strong>rför<br />
att finna, hurus<strong>om</strong> <strong>de</strong>n utförda qvantiteten synes <strong>år</strong> för <strong>år</strong> befinna sig i stadig<br />
tillväxt. Så uppgick <strong>de</strong>nna un<strong>de</strong>r
372<br />
hvadan följaktligen sistli<strong>de</strong>t ärs export är <strong>de</strong>n betydligaste s<strong>om</strong> troligen någonsin<br />
tillförene förek<strong>om</strong>mit. Oaktadt konkurrensen med artificiel is, synes <strong>de</strong>n i<br />
allmänhet utmärkt vackra norska produkten allt mera vinna insteg i <strong>de</strong>nna marknad.<br />
Resultatet af sistli<strong>de</strong>t ärs verksamhet in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna affärsgren angifves ock<br />
hafva varit ganska tillfredsställan<strong>de</strong> för samtliga <strong>de</strong>ri intressera<strong>de</strong> parter, i <strong>de</strong>t<br />
med skör<strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf sysslan<strong>de</strong> arbetare åtnjutit god arbetsförtjenst, för transporten<br />
begagna<strong>de</strong> fartyg lönan<strong>de</strong> frakter samt exportörerna i <strong>de</strong>t stora hela skälig<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>svinst, då här gällan<strong>de</strong> pris i allmänhet bibehållit ett till produktions<strong>och</strong><br />
fraktkostna<strong>de</strong>n rimligt förhållan<strong>de</strong>.<br />
Ispriserna, betalta cif. i London un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, hafva varit i:<br />
Då innevaran<strong>de</strong> vinters ovanligt blida vä<strong>de</strong>rlek nära nog helt <strong>och</strong> hållet<br />
<strong>om</strong>öjliggjort insamlan<strong>de</strong>t af is in<strong>om</strong> Storbritannien, finnes all anledning att motse<br />
jämn <strong>och</strong> lönan<strong>de</strong> efterfrågan <strong>de</strong>ra un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n stundan<strong>de</strong> varma <strong>år</strong>sti<strong>de</strong>n, isynnerhet<br />
s<strong>om</strong> js utgör en af <strong>de</strong> lyxartiklar, hvilka <strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> en gång blifvit van<br />
<strong>de</strong>rvid, har sv<strong>år</strong>t att undvara.<br />
Importen af <strong>de</strong>nna vara till London, Hull <strong>och</strong> Newcastle har utgjort:<br />
Öl.<br />
Importen häraf <strong>från</strong> Norge befinner sig likale<strong>de</strong>s i tilltagan<strong>de</strong>. Den utgjor<strong>de</strong><br />
sålunda un<strong>de</strong>r
373<br />
följaktligen <strong>de</strong>n högsta hittills uppnådda siffra.<br />
Från Sverige inför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>remot blott 19 fat med vär<strong>de</strong> af £ 71.<br />
Endast en ringa <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>nna import tor<strong>de</strong> finna förbrukning in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta<br />
land; <strong>de</strong>n vida betydligare befordras till transatlantiska län<strong>de</strong>r, men saknar jag<br />
tillgång till noggrannare uppgifter här<strong>om</strong>.<br />
Importen till London för<strong>de</strong>lar sig på sätt nedan angifves:<br />
Trävaruimporten.<br />
Hela importen till Storbritannien <strong>och</strong> Irland af <strong>de</strong>nna för <strong>de</strong>n skandinaviska<br />
nor<strong>de</strong>n så vigtiga artikel har un<strong>de</strong>r senaste fem<strong>år</strong>speriod förhållit sig s<strong>om</strong> här<br />
nedan visas:<br />
Hugget virke i loads.<br />
Sågadt eller klufvet virke, hyfladt eller annorlunda bearbetadt i loads.
Stäfver i loads.<br />
374<br />
Det i härvaran<strong>de</strong> officiella statistik upptagna vär<strong>de</strong> å ofvan aDgifna slag af<br />
<strong>de</strong>nna import un<strong>de</strong>r fem<strong>år</strong>sperio<strong>de</strong>n utfaller sålunda:<br />
Hugget virke i £ st.<br />
Sågadt eller klufvei m. m. i £ st.<br />
Stäfver i £ st.<br />
Af nu angifna siffror framg<strong>år</strong>, hurus<strong>om</strong> sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>s import af trävaror<br />
med mera än 1,400,000 loads oeh i vär<strong>de</strong> med öfver 5 millioner £ öfversteg<br />
närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s, oaktadt sistanfòrda import var <strong>de</strong>n i båda hänseen<strong>de</strong>n<br />
betydligaste un<strong>de</strong>r senaste fem<strong>år</strong>speriod.
375<br />
Deraf skörda<strong>de</strong> resultat har dock icke utfallit lika förmånligt för bå<strong>de</strong><br />
producenter <strong>och</strong> importörer. Till följd af <strong>de</strong> låga pris, s<strong>om</strong> voro rådan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r<br />
1888, företed<strong>de</strong> sig hos <strong>de</strong> senare un<strong>de</strong>r sista måna<strong>de</strong>rna af nämnda <strong>år</strong><br />
mycken benägenhet att träffa aftal för k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> skeppning, <strong>och</strong> betydliga <strong>om</strong>sättningar<br />
eg<strong>de</strong> rum efter grundpris af £ 12. 0. 0, £ 10. 10. 0, £ 7. 15.<br />
0 <strong>och</strong> £ 6. 15. 0 f. o. b. för motsvaran<strong>de</strong> qvaliteter af sågadt virke af välkända<br />
märken <strong>från</strong> Nedre Botten. Vid stigan<strong>de</strong> efterfrågan, i synnerhet för<br />
skeppning till Sydafrika, inträd<strong>de</strong> småning<strong>om</strong> en prisstegring intill <strong>de</strong>ss <strong>de</strong>nna<br />
i februari nåd<strong>de</strong> 15 till 25 sh. öfver ofvan angifna pris, hvarvid prisen <strong>de</strong>refter<br />
bibehöllo sig intill efters<strong>om</strong>maren.<br />
Den fasta ton, s<strong>om</strong> sålunda råd<strong>de</strong> i markna<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r vinter- <strong>och</strong> v<strong>år</strong>måna<strong>de</strong>rna,<br />
möjliggjor<strong>de</strong> för importörerna att un<strong>de</strong>r nämnda tid <strong>om</strong>sätta <strong>de</strong> gen<strong>om</strong><br />
1888 <strong>år</strong>s stora import hopa<strong>de</strong> lagren. Dervid uppnådda gynsamma resultat<br />
föranled<strong>de</strong> <strong>de</strong>m dock att måhända icke tillräckligt beakta <strong>de</strong>t högre pris,<br />
till hvilket v<strong>år</strong>skeppningarna k<strong>om</strong>mo att stå, <strong>och</strong> när <strong>de</strong>ssa inträffa<strong>de</strong>, gjor<strong>de</strong><br />
sig en allmän misstämning gällan<strong>de</strong> med anledning af sv<strong>år</strong>igheten att kunna<br />
<strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart <strong>och</strong> lika förmånligt <strong>om</strong>sätta <strong>de</strong>samma. Den lyftning in<strong>om</strong> alla affärsgrenar,<br />
s<strong>om</strong> vid nämnda tidpunkt allt mera visa<strong>de</strong> sig, föranled<strong>de</strong> dock köparne<br />
att med godt hopp se ti<strong>de</strong>n an, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att säljarne dä redan lyckats afyttra<br />
en så stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ras <strong>år</strong>stillverkning, att utbjudan<strong>de</strong>t af återsto<strong>de</strong>n icke kun<strong>de</strong><br />
inverka tryckan<strong>de</strong> på markna<strong>de</strong>n. Den enda tidpunkt af <strong>år</strong>et, un<strong>de</strong>r hvilken<br />
svaghet i f. o. b. markna<strong>de</strong>n blef märkbar, var mot slutet af dockstrejken,<br />
un<strong>de</strong>r hvilken <strong>om</strong>sättningen i väsentlig mån afstanna<strong>de</strong> <strong>och</strong> för London afsedda<br />
skeppningar för kortare tid påtruga<strong>de</strong>s importörer i kusthamnarna till något<br />
lägre pris än <strong>de</strong> <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbart före strejkens utbrott gällan<strong>de</strong>. Den ofantliga tillförsel,<br />
s<strong>om</strong> efter strejkens slut på en gång tillströmma<strong>de</strong>, inverka<strong>de</strong> mindre å<br />
markna<strong>de</strong>n än man kunnat förmoda, <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets båda sista måna<strong>de</strong>r tilltog<br />
<strong>de</strong>nnas stadga un<strong>de</strong>r en stegrad förbrukning.<br />
Endast motvilligt tor<strong>de</strong> i allmänhet konsumenterna hafva fogat sig i <strong>de</strong><br />
höjda pris, gen<strong>om</strong> bvilka importörerna sökt att skydda sig för förluster. De<br />
förre hafva så att säga lefvat <strong>från</strong> hand till mun, <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> en följd <strong>de</strong>raf<br />
voro <strong>de</strong> osålda lagren vid <strong>år</strong>ets slut af <strong>de</strong> flesta Blag ej obetydligt större än<br />
vid motsvaran<strong>de</strong> tid un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Härtill k<strong>om</strong>mer, att <strong>de</strong>n<br />
spekulativa byggnadsverksamheten ännu icke rönt inverkan af <strong>de</strong>n stegring<br />
i <strong>om</strong>sättning <strong>och</strong> pris, s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> nära nog alla öfriga affärsgrenar gifvit sig<br />
tillkänna. Tonen in<strong>om</strong> trävarumarkna<strong>de</strong>n är dock f. n., innan värskeppningen<br />
ännu tagit sin början, <strong>om</strong> än afvaktan<strong>de</strong>, dock i <strong>de</strong>t hela förhoppningsfull, hvartill<br />
väl i ej ringa mån bidrager, att <strong>de</strong> abnorma vä<strong>de</strong>rleksförhållan<strong>de</strong>na un<strong>de</strong>r<br />
nu snart tilländagångna vinter göra en väsentlig minskning i tillverkningen<br />
un<strong>de</strong>r närmaste ti<strong>de</strong>n antaglig.<br />
Af <strong>år</strong>ets import har till hvar<strong>de</strong>ra af nedan angifna hamnar in<strong>om</strong> generalkonsulatets<br />
distrikt skeppats mer än 50,000 loads, nämligen till:
376<br />
Hvad aärskildt ang<strong>år</strong> importen till Londons hamn, öfverstiger <strong>de</strong>nna visserligen<br />
<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> med 158,312 loads, men då <strong>de</strong>nna<br />
import un<strong>de</strong>r 1888 upptog 21"7 % af hela lan<strong>de</strong>ts, nedgick <strong>de</strong>nna an<strong>de</strong>l till<br />
19'8 % un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>. Redan i förutgåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser har framhållits,<br />
hurus<strong>om</strong> <strong>de</strong> dryga <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna i <strong>de</strong>nna hamn tvinga transito<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n att, såvidt<br />
möjligt, söka billigare förmedliogsorter, <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta förhållan<strong>de</strong> har ytterligare<br />
vunnit i styrka gen<strong>om</strong> förut berörda dockstrejk. Verkningarna af <strong>de</strong>nna k<strong>om</strong>ma<br />
otvifvelaktigt att först fram<strong>de</strong>les blifva fullt märkbara, ty <strong>de</strong> <strong>de</strong>refter stegra<strong>de</strong><br />
dock<strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna tvinga träimportörerna att, i <strong>de</strong>n utsträckning så ske kan,<br />
undvika virkets lossning i <strong>de</strong>ssa dockor eller uppläggning i <strong>de</strong>ras g<strong>år</strong>dar <strong>och</strong><br />
skjul. Af sådan anledning hafva ock lossningarna å flo<strong>de</strong>n direkt <strong>från</strong> fartyg<br />
till pråm un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong> fortfaran<strong>de</strong> tilltagit på sätt här visas:<br />
Den an<strong>de</strong>l, med hvilken olika län<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ltagit i importen till London, för<strong>de</strong>lar<br />
sig sålunda:<br />
Bjelkarj sparrar, jernvägssyllar <strong>och</strong> annat hugget virke.<br />
Sågadt virke af alla slag.
377<br />
Vid <strong>år</strong>ets utgång förefunnos in<strong>om</strong> dockorna 8,288,000 stycken plankor<br />
<strong>och</strong> battens af alla slag samt 7,831.000 st. brä<strong>de</strong>r mot 7,585,000 af <strong>de</strong> förra<br />
<strong>och</strong> 6,287,000 af <strong>de</strong> senare vid 1888 <strong>år</strong>s slut, <strong>och</strong> anses <strong>de</strong>nna qvantitet fullt<br />
motsvara behofvet intill ny tillförsel inträffar.<br />
Införseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena för<strong>de</strong>lar sig mellan olika slag af trävaror<br />
på följan<strong>de</strong> sätt (se till jemförelse närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelse sid. 336):<br />
Röran<strong>de</strong> beskaffenheten af <strong>de</strong>ssa skeppningar yttras i senaste af <strong>de</strong>n välkända<br />
firman Churchill & Sims afgifna <strong>år</strong>sredogörelse följan<strong>de</strong>:<br />
»Svenske exportörer hafva behandlat sin vara med till <strong>och</strong> med ännu<br />
mera skicklighet <strong>och</strong> framgång än vanligt, <strong>de</strong>tta till <strong>de</strong>n grad, att tillverkningen<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong> talrika sågverken synes utgöra produkten af ett enda företag. De,<br />
hvilka äro närmast intressera<strong>de</strong> i <strong>de</strong>nna marknad, äfvens<strong>om</strong> <strong>de</strong>, hvilka <strong>de</strong>t åligger<br />
att fortfaran<strong>de</strong> skaffa antaglige köpare, kunna ej annat än önska, att äfven<br />
<strong>de</strong>sse sistnämn<strong>de</strong> måtte blifva <strong>de</strong>laktige af <strong>de</strong>n gynsamma konjunktur, åt hvilken<br />
<strong>de</strong> förre — producenten <strong>och</strong> agenten — haft att glädja sig. Hvad åter ang<strong>år</strong><br />
Norges skeppning, har <strong>de</strong>n numera ojemförligt vigtigaste <strong>de</strong>len <strong>de</strong>raf — hyfla<strong>de</strong><br />
brä<strong>de</strong>r — un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et nödgats utstå en sv<strong>år</strong> konkurrens med enahanda vara <strong>från</strong><br />
Sverige, hvaraf tillförseln un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 öka<strong>de</strong>s med nära l million stycken,<br />
med samma mängd un<strong>de</strong>r 1888 <strong>och</strong> <strong>de</strong>rtill un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> med ytterligare<br />
"2 millioner. Tages hänsyn härtill, nödgas man erkänna, att härvaran<strong>de</strong> marknad<br />
visat mycken fasthet <strong>och</strong> tillbörligen uppskattat <strong>de</strong>n norska varan, s<strong>om</strong><br />
städse funnit villig afsättning till förmånliga pris.»<br />
Gatuläggning med träkubb vinner allt större utsträckning, <strong>och</strong> förordas<br />
sås<strong>om</strong> i förhållan<strong>de</strong> till priset yppersta material <strong>de</strong>rtill svensk 4" furuplank,<br />
hvilken upptager impregneringsämnet — stenkolstjära — bättre än h<strong>år</strong>dare träslag,<br />
<strong>om</strong> än <strong>de</strong>ss varaktighet ej kan jeinföras med <strong>de</strong>n af australiskt »Jarrah»trä.<br />
Äfven med <strong>de</strong>n ofantliga slitning, s<strong>om</strong> å Londons mest trafikera<strong>de</strong> gata<br />
— »the Strand» — eger rum, har med först anförda träslag väl utförd gatläggning<br />
visat sig icke erfordra någon reparation un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> 6 <strong>år</strong>, s<strong>om</strong> förgått<br />
sedan <strong>de</strong>n utför<strong>de</strong>s. Man har visserligen anfört mot ifrågavaran<strong>de</strong> gatuläggningsämne,<br />
att <strong>de</strong>t lemna<strong>de</strong> allt för ringa fotfäste för dragarne, i synnerhet un<strong>de</strong>r<br />
fuktig vä<strong>de</strong>rlek, men sedan, till vinnan<strong>de</strong> af praktisk visshet röran<strong>de</strong> lämpligheten<br />
i nämnda hänseen<strong>de</strong> af olika material, ett härvaran<strong>de</strong> »sällskap till före-
378<br />
k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> af olyckshän<strong>de</strong>lser med hästar» sökt frän <strong>de</strong> största <strong>om</strong>nibus- <strong>och</strong><br />
flfriga transportbolagen i London inhemta af <strong>de</strong>m anstäl<strong>de</strong> körsvenners <strong>om</strong>döme<br />
härutinnan, hafva 750 af <strong>de</strong>sse förklarat trä vara <strong>de</strong>t för hästarna bästa,<br />
219 gifvit företrä<strong>de</strong>t ät »Macadam», 197 åt tuktad granit <strong>och</strong> 51 åt asfalt. Sås<strong>om</strong><br />
sämsta gatnläggningsämne angåfvo 1,046 kuskar asfalt, men blott af 122<br />
uttala<strong>de</strong>s dylik förkastelsed<strong>om</strong> med hänseen<strong>de</strong> till trä. Sällskapet har på grund<br />
häraf beslutat att yrka på borttagan<strong>de</strong>t af asfalt allestä<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r gata ännu är<br />
<strong>de</strong>rmed belagd.<br />
Sås<strong>om</strong> exempel på <strong>om</strong>fånget af <strong>de</strong>n förbrukning, s<strong>om</strong> är förenad med dylik<br />
gatuläggning, må här anföras, att till <strong>om</strong>- <strong>och</strong> nyläggning af <strong>om</strong>kring 1,000 qv.yards<br />
gator i Norwich erfordra<strong>de</strong>s 150 standards Göteborgs 3"X9' plankor,<br />
hvilka inköptes till pris af £ 13. 7. 6 pr standard. De bolag, s<strong>om</strong> egna sig<br />
åt <strong>de</strong>nna specialitet, lemna fortfaran<strong>de</strong> goda ut<strong>de</strong>lningar <strong>och</strong> <strong>de</strong>ras aktier fiunas<br />
icke i markna<strong>de</strong>n, hvilket i <strong>och</strong> för sig vittnar godt för <strong>de</strong>samma.<br />
Jern <strong>och</strong> stål.<br />
Stor verksamhet har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit rådan<strong>de</strong> in<strong>om</strong> hithöran<strong>de</strong> industri,<br />
orsakad af en oförväntadt betydlig, produktionen vida öfverstigan<strong>de</strong> tillökning<br />
i förbrukningen af ifrågavaran<strong>de</strong> råvara. Först un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets senare hälft börja<strong>de</strong><br />
man allmännare inse sistanförda förhållan<strong>de</strong>, hvilket åter gaf upphof till<br />
en feberartadt spekulativ lifaktighet, till hvars make man näppeligen tor<strong>de</strong> tillförene<br />
varit vittne in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna affärsgren. Vågsedlar — »warrants» — af alla<br />
slag funno <strong>de</strong>rvid <strong>om</strong>sättning till hastigt stigan<strong>de</strong>, ofta fluktueran<strong>de</strong> pris — så<br />
t. ex. notera<strong>de</strong>s tackjernswarrants <strong>de</strong>n 16 september till 47 Bh. 2'/j d., <strong>de</strong>n<br />
29 oktober 60 sh. 4Vj d. <strong>och</strong> <strong>de</strong>n 1 november 56 sh. 6 d. — med ofantliga<br />
<strong>om</strong>sättningsqvantiteter. Den 18 november rusa<strong>de</strong> priset å Middlesbro-warrants<br />
upp till 68 sh. 9 d., <strong>de</strong>t högsta priset för <strong>år</strong>et, <strong>och</strong> stora förmögenheter vunnos<br />
eller förlora<strong>de</strong>s å <strong>de</strong>tta börsspel. Att märka härvid är, att nu anförda<br />
prisstegring icke, sås<strong>om</strong> vid förutgåen<strong>de</strong> likarta<strong>de</strong> fall, berod<strong>de</strong> af i någon ovanlig<br />
mån ökad afsättning till Förenta Staterna eller annan utländsk marknad,<br />
utan grunda<strong>de</strong> <strong>de</strong>n sig nära nog uteslutan<strong>de</strong> på en temligen <strong>om</strong>ärkbar, men stadigt<br />
fortgåen<strong>de</strong> stegring i <strong>de</strong>n inhemska förbrukningen med motsvaran<strong>de</strong> minskning<br />
i magasinera<strong>de</strong> förråd. Oaktadt <strong>de</strong>n betydliga prisstegring, s<strong>om</strong> sålunda<br />
försiggick, tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna dock sannolikt icke hafva lemnat tillverkarne en motsvaran<strong>de</strong><br />
vinst eller i väsentlig mån öfverstigit <strong>de</strong>n gen<strong>om</strong> högre kol- <strong>och</strong> arbetspris<br />
öka<strong>de</strong> produktionskostna<strong>de</strong>n.<br />
Importen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af hithöran<strong>de</strong> produkter har, i <strong>de</strong>n mån sådan finnes<br />
i »Board of Tra<strong>de</strong>s» tabeller anförd, utgjorts af:<br />
De Förena<strong>de</strong> rikena <strong>de</strong>ltogo i <strong>de</strong>nna import med nedanståen<strong>de</strong> belopp:
379<br />
Jemförda med motsvaran<strong>de</strong> siffror för närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> — ae sidan<br />
338 af <strong>de</strong>r<strong>om</strong> afgifna konsulatrapport — visar sig, att importen <strong>från</strong> Sverige<br />
af jernmalm minskats med 47,245 ton, hvaremot <strong>de</strong>n af tackjern ökats med<br />
31,782 ton, af stångjern <strong>och</strong> manufakturvaror förblifvit ungefärligen lika. men<br />
af skrotjern ökats med 10,566 ton <strong>och</strong> af stil med 366 ton.<br />
Exporten af olika slag af ifrågavaran<strong>de</strong> varor har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> skett<br />
till efterståen<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r med <strong>de</strong>rvid angifna qvantiteter <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>n:<br />
Tackjern.<br />
Stång-, vinkel-, bult- <strong>och</strong> tenjern.<br />
Jernvägsskenor af alla slag.
380<br />
Jern- <strong>och</strong> ståltråd samt arbeten <strong>de</strong>raf, ut<strong>om</strong> telegraftråd.<br />
Bandjern, plåt <strong>och</strong> bleck.<br />
Fòrtennt plåt <strong>och</strong> bleck.<br />
Gjutet <strong>och</strong> smidt jern, ej specificeradt, ut<strong>om</strong> krigsmateriel.
Skrotjern.<br />
Stål, oarbetadt.<br />
381<br />
likale<strong>de</strong>s angifvan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n betydliga prisstegring s<strong>om</strong> äfven in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna industrigren<br />
inträdt.<br />
Från Sheffield, Sveriges vigtigaste afsättningsort in<strong>om</strong> Storbritannien, med<strong>de</strong>las:<br />
De vid <strong>år</strong>ets ingång gynsamma förutsättningarna bafva förverkligats utöfver<br />
allt hvad man kunnat hoppas. In<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t har afsättningen isynnerhet ökats<br />
till Irland, hvari<strong>från</strong> talrika or<strong>de</strong>r fortfaran<strong>de</strong> ingå, åtföljda af regelniessiga<br />
liqvi<strong>de</strong>r, vittnan<strong>de</strong> <strong>om</strong> ett framåtskridan<strong>de</strong> i välstånd, s<strong>om</strong> saknats un<strong>de</strong>r lång<br />
tid tillförene. In<strong>om</strong> utlan<strong>de</strong>t har ökad afsättning ernåtts främst till britiska<br />
besittningarna i Sydafrika <strong>och</strong> äfven i allmänhet till kolonierna. Revolutionen<br />
in<strong>om</strong> Brasilien — en af <strong>de</strong> bästa afsättningsorterna för Sheffieldvaror — har<br />
icke, sås<strong>om</strong> man befara<strong>de</strong>, hittills utöfvat någon menlig inverkan. Lagen <strong>om</strong><br />
varumärken har haft <strong>de</strong>t mest gynsamma inflytan<strong>de</strong> på finsmi<strong>de</strong>seggjerns- <strong>och</strong><br />
nysilfverindustrien. Priset å jern har företett en märklig stegring un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Den 1 januari <strong>1889</strong> notera<strong>de</strong>s hematit-gjutjern till 54 sh. pr ton, <strong>de</strong>n 1 april<br />
ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>t uppgått till 58 sh., <strong>de</strong>n 1 juli till 60 sh., <strong>de</strong>n 1 oktober till 68 sh.<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>n 26 <strong>de</strong>cember till 86 sh., såle<strong>de</strong>s en stegring un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 32 sh. pr<br />
ton. Enahanda har förhållan<strong>de</strong>t varit med vanligt smi<strong>de</strong>sjern, s<strong>om</strong> liktidigt<br />
stigit med 33 sh., eller <strong>från</strong> 37 till 70 sh. pr ton. Prisen å båda <strong>de</strong>ssa slag<br />
äro fasta, <strong>och</strong> med stegra<strong>de</strong> arbetslöner, dyrare kol <strong>och</strong> inskränkt tillgång å<br />
liematit-jernmalm äro ännu högre pris att förvänta in<strong>om</strong> ej allt för lång tid.<br />
Pansarplåtar rönte föga efterfrågan vid <strong>år</strong>ets början, men <strong>de</strong> betydliga beställningar,<br />
hvilka Be<strong>de</strong>rmera ingingo <strong>från</strong> härvaran<strong>de</strong> amiralitet, medför<strong>de</strong> en fullständig<br />
förändring häruti, helst sedan stora or<strong>de</strong>r äfven mottagits <strong>från</strong> Rysslands,<br />
Spaniens <strong>och</strong> Argentinas regeringar, så att utföran<strong>de</strong>t af f. n. å hand varan<strong>de</strong><br />
beställningar erfordrar åtskilliga <strong>år</strong>s tid. Grofva axlar <strong>och</strong> kanonsmi<strong>de</strong>n hafva<br />
likale<strong>de</strong>s rönt en ovanligt liflig efterfrågan. Tillverkningen af färdiga kanoner<br />
har upptagits sås<strong>om</strong> en ny gren af Sheffields industri. Omsättningen af jernvägsmateriel<br />
har varit ytterst <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> <strong>och</strong> åtskilliga firmor hafva or<strong>de</strong>r för<br />
hela innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Sås<strong>om</strong> en följd häraf har priset å hjulskenor <strong>och</strong> axlar
382<br />
stegrats <strong>från</strong> £ 7. 10. 0 till £ 10. 10. 0. Likaså har ångpanneplåt, s<strong>om</strong><br />
numera levereras fullt färdig till sammansättning, rönt synnerlig efterfrågan.<br />
Fall sysselsättning har äfven varit rådan<strong>de</strong> in<strong>om</strong> samtliga <strong>de</strong> förädlingsindustrier,<br />
s<strong>om</strong> utmärka <strong>de</strong>nna fabriksort, hvilket medfört öka<strong>de</strong> arbetslöner, s<strong>om</strong> af fabrikanterna<br />
frivilligt medgifvits, hvadan någon strejk här icke un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förek<strong>om</strong>mit.<br />
Röran<strong>de</strong> samma ämne <strong>och</strong> särskildt <strong>de</strong> å <strong>de</strong>nna marknad för svenskt jern<br />
<strong>och</strong> stål betinga<strong>de</strong> pris med<strong>de</strong>lar <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> vicekonsul följan<strong>de</strong>:<br />
»Sheffields marknad har no<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et företett en oafbrutet fortgåen<strong>de</strong> förbättring<br />
med ända <strong>från</strong> <strong>år</strong>ets början alltjemt stegra<strong>de</strong> pris å kol, koks m. ni.,<br />
hvilken stegring sedan September månad äfven k<strong>om</strong>mit svenskt jern <strong>och</strong> stål<br />
till <strong>de</strong>l med en rent af förvånan<strong>de</strong> hastighet. Sålunda steg priset å maskinkol<br />
<strong>från</strong> 3 sh. 8 d. à 4 sh. 3 d. pr ton til 7 sh. à 8 sh. 4 d. un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att<br />
koks, s<strong>om</strong> vid <strong>år</strong>ets början gäl<strong>de</strong> 13 sh. 3 d., stigit till för närvaran<strong>de</strong> 28<br />
sh. pr ton. Härigen<strong>om</strong> orsaka<strong>de</strong>s naturligtvis en betydlig ökning i kostna<strong>de</strong>n<br />
för tillverkning af gjutstål (»Crusiblecast-steel») — en af <strong>de</strong> vigtigaste industrigrenarne<br />
in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta samhälle —, hvilket åter haft till följd, att förut å härvaran<strong>de</strong><br />
tillverkningar vanliga diskont af 50 % numera nedgått till 35 %,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> kostna<strong>de</strong>n ensamt af till smältning af 1 ton stål erfor<strong>de</strong>rligt<br />
bränsle stegrats med <strong>om</strong>kring 45 sh., en tillökning, i förening med<br />
<strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> kostna<strong>de</strong>n för <strong>de</strong>n svenska råvaran, s<strong>om</strong> fabrikanterna ej städse erhålla<br />
ersatt af konsumenterna.<br />
»Sv<strong>år</strong>t är att förutsäga, huruvida nuvaran<strong>de</strong> affärställning k<strong>om</strong>mer att ega<br />
bestånd, men mig synes antagligt, att så k<strong>om</strong>mer att ske åtminstone un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, ehuru <strong>de</strong> så hastigt stegra<strong>de</strong> prisen å kol <strong>och</strong> koks icke gifva giltig<br />
anledning härtill, men i kolgrufveegarnes intresse ligger <strong>de</strong>t f. n. blott att, så<br />
länge förhållan<strong>de</strong>na så medgifva, söka vinna ersättning för <strong>de</strong> förluster eller<br />
minska<strong>de</strong> ink<strong>om</strong>ster, af hvilka <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r 8 förutgåen<strong>de</strong>, för <strong>de</strong>m dåliga <strong>år</strong><br />
drabbats.<br />
»Tackjern, ordinärt, betinga<strong>de</strong> vid <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s början <strong>från</strong> £ 3. 2. 6 till<br />
£ 3. 12. 6, goda ordinära märken <strong>från</strong> £ 3. 17. 6 <strong>och</strong> högre pris samt Dannemora,<br />
med garanti, <strong>från</strong> £ 5. 10. 0 til £ 6. 0. 0, allt pr ton. Samtliga<br />
<strong>de</strong>ssa pris hafva nu stegrats med 35 à 45 sh. pr ton.<br />
»Iron-Bloonis», enkel valda, sägas vara sålda till £ 6. 7. 0 à£6. 10.0;<br />
dubbelvälda till £ 7. 15. 0 à £ 9. 0. 0. Dessa tor<strong>de</strong> dock f. n. sv<strong>år</strong>ligen<br />
kunna köpas billigare än med ett pristillägg af 30 à 45 sh. pr ton.<br />
Träkolsjern i ringar, för karddistrikten, gäl<strong>de</strong> £ 8. 5. 0 till £ 10. 0. O,<br />
efter qvalitet, men sakna<strong>de</strong> efterfrågan mot <strong>år</strong>ets slut. För närvaran<strong>de</strong> tor<strong>de</strong><br />
köp ej kunna ske un<strong>de</strong>r £ 11. 10. 0 pr ton.<br />
Spiklenar, »Bundlingv <strong>och</strong> »Tangv-jern <strong>om</strong>bytte egare till £ 7. 15. 0 à<br />
£ 8. 12. 6, men f. n. fordras för <strong>de</strong>samma £ 10. 10. 0 à £ 11. 2. 6.<br />
Ståljern för <strong>om</strong>smültning har aldrig afyttrats till lägre pris.<br />
Numera kunna dock or<strong>de</strong>r för sådana ej placeras un<strong>de</strong>r en prisstegring af<br />
£ 2 à £ 3 pr ton. Försäljningarna <strong>de</strong>raf hafva varit ganska <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong>, men<br />
tor<strong>de</strong> lemnat producenterna ringa behållning med f. n. rådan<strong>de</strong> pris å träkol.<br />
Dubbelväldt, valsadt eller smidt ståljern till <strong>om</strong>smältning m. m. har betingat:
383<br />
För <strong>de</strong>ssa slag gäller numera <strong>om</strong>kring 25 sh. högre pris. Då efterfrågan<br />
är begränsad, har prisstegringen -varit jemförelsevis mindre än <strong>de</strong>n för rå-stångjern.<br />
Dannemorajern har betalats med:<br />
Denna tillverknings välgrunda<strong>de</strong> anseen<strong>de</strong> bere<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n städse en fortfaran<strong>de</strong><br />
jemn efterfrågan.<br />
»Iron Box Endst — valsa<strong>de</strong> eller smidda — samt »Nail Road Ends»<br />
rönte liflig efterfrågan med stadigt öka<strong>de</strong> pris, isynnerhet s<strong>om</strong> stora qvantiteter<br />
<strong>de</strong>raf lära afyttrats å kontinenten. Det lägsta pris, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit till min känned<strong>om</strong>,<br />
har varit £ 6. 0. 0 för ordinära stämplar, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att bättre sådana<br />
betingat £ 6. 10. 0 till £ 9. 0. 0 <strong>och</strong> Dannemora »Ends» £ 11. 0. 0 till<br />
£ 14. 0. 0. Äfven ordinära »Iron-Ends» kunna f. n. ej köpas un<strong>de</strong>r £ 9. 0. 0<br />
pr ton.<br />
iNail-Iron-Scrap» <strong>och</strong> vMartin Siemens Scrap vexla allt efter form <strong>och</strong><br />
storlek mellan £ 4. 0. 0 <strong>och</strong> £ 5. 0. 0 pr ton.<br />
tMerchant Iron» var vid <strong>år</strong>ets början mycket billigt, <strong>från</strong> £ 6. 15. 0 till<br />
£ 7. 0. 0, men steg senare till £ 7. 15. 0 à £ 8. 0. 0 <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> f. n.<br />
sv<strong>år</strong>ligen köpas un<strong>de</strong>r ytterligare 35 à 40 sh. pr ton.<br />
Svensk Bessemer röner alltjemt ökad efterfrågan.<br />
Dlngotsv — göten —, i ojemna partier, sål<strong>de</strong>s så billigt s<strong>om</strong> för £ 5. 17. 6.<br />
Vid regelbundna leveranser betinga<strong>de</strong>s, efter qvalitet, <strong>från</strong> £ 6. 0. 0 till £<br />
7. 15. 0; Billets <strong>från</strong> £ 8. 2. 6 <strong>och</strong> <strong>de</strong>rutöfver. För närvaran<strong>de</strong> kan dock<br />
ej något af nyssanförda slag köpas billigare än <strong>från</strong> £ 9. 0. 0 till 11. 10. 0<br />
pr ton. Fyrkantiga, runda <strong>och</strong> flata notera<strong>de</strong>s vid åtskilliga tillfällen till lika<br />
pris med »Billets», men betala<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ssemellan med 10 till 30 sh. extra pr ton<br />
allt efter storlek. »Jtodstt- — n:is 4 <strong>och</strong> 5 — gäl<strong>de</strong> 20 a 30 sh. utöfver priset<br />
å »Billets».<br />
Siemens-Martin »Ingöts» sål<strong>de</strong>s till £ 7. 0. 0 pr ton <strong>och</strong> betinga f. n.<br />
£ 10. 0. 0, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att för »Billets» fordras ända till £ 13. 0. 0 à £<br />
14. 0. 0 pr ton.<br />
Siemens-Martins vRodsi funno afsättning till Halifax-distriktefc till pris<br />
mellan £ 9. 10. 0 à £ 10. 17. 6 <strong>och</strong> <strong>de</strong>rutöfver.<br />
Svenska Bessemer DBOX EndsD, s<strong>om</strong> här röna liflig efterfrågan, sål<strong>de</strong>s till<br />
en början ända ned till £ 5. 10. 0 à £ 6. 2. 6, men nyligen erbjöds för ett<br />
stort parti £ 9. 5. 0 <strong>och</strong> sannolikt k<strong>om</strong>ma <strong>de</strong> ytterligare att stiga i pris.<br />
Svensk Bessemer »Scrap» har stegrats <strong>från</strong> £ i. 10. 0 à £ 5. 10. O<br />
till f. n. £ 8. 10. 0 <strong>och</strong> högre pris.<br />
Svenskt Spegeljern finner här ringa efterfrågan, men noteras til £ 8. 10. O<br />
pr ton.<br />
Samtliga nu angifna pris äro loco Sheffield.»<br />
Stenkol.<br />
Totalproduktionen häraf un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> in<strong>om</strong> Storbritannien beräknas hafva<br />
uppgått till 172 millioner ton. Häraf<br />
hafva exporterats<br />
hvarförut<strong>om</strong> förbrukningen å i utländska<br />
fraktmarkna<strong>de</strong>r sysselsatta ångare an-<br />
28,974,129 ton, vär<strong>de</strong> £ 14,793,655<br />
tages uppgå till 7,736,794 »<br />
Summa 36,710,923 ton, hvadan in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t
384<br />
förbrukats <strong>om</strong>kring 135,000,000 ton. Af exporten belöper sig på Sverige <strong>och</strong><br />
Norge — uppgift för bvar<strong>de</strong>ra af <strong>de</strong>ssa län<strong>de</strong>r särskildt saknas — 2,282,645<br />
ton, värda £ 1,019,038, följaktligen betydligt mera än un<strong>de</strong>r något af närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> fem <strong>år</strong>.<br />
Prisen å <strong>de</strong>nna nödvändighetsvara hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et un<strong>de</strong>rgått en väsentlig<br />
stegring i följd af <strong>de</strong> anspråk å ökad afläning, s<strong>om</strong> af in<strong>om</strong> hithöran<strong>de</strong> industri<br />
sysselsatte arbetare blifvit förnya<strong>de</strong> gånger framstälda <strong>och</strong> vunnit kolgrufveegarnes<br />
bifall. Un<strong>de</strong>r november månad 1888 bevilja<strong>de</strong>s sålunda nämn<strong>de</strong> grufarbetare<br />
en 10 % motsvaran<strong>de</strong> tillökning i arbetslönen, ehuru grufegarne <strong>de</strong>rvid<br />
förklara<strong>de</strong>, att, då <strong>de</strong> kontraktsenligt voro förpligta<strong>de</strong> att un<strong>de</strong>r ytterligare 8<br />
4 9 måna<strong>de</strong>r leverera kol till förut gällan<strong>de</strong> pris, nämnda tillökning k<strong>om</strong>me att<br />
tagas ur <strong>de</strong>ras egen ficka. Då un<strong>de</strong>r senaste v<strong>år</strong> kontrakten med <strong>de</strong> store afnämarne<br />
— jernvägs- <strong>och</strong> gasbolag m. fl. d. — skulle förnyas, fordra<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
erhöllo <strong>de</strong> dock en motsvaran<strong>de</strong> prisförhöjning. Denna syntes emellertid gifva<br />
arbetarne anledning till förnya<strong>de</strong> anspråk på i förhållan<strong>de</strong> <strong>de</strong>refter förbättra<strong>de</strong><br />
vilkor, <strong>och</strong> efter mycket motstånd funno sig arbetsgifvarne föranlåtne att, efter<br />
hand, med juli <strong>och</strong> oktober måna<strong>de</strong>rs ingång ytterligare höja aflöningen med<br />
5 % bvar<strong>de</strong>ra gången. Ännu ett dylikt medgifvan<strong>de</strong> har se<strong>de</strong>rmera egt rum.<br />
hvadan grufarbetarne <strong>från</strong> <strong>och</strong> med 1890 <strong>år</strong>s ingång åtnjuta 30 % högre aflöning<br />
än <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Att nu anförda förhållan<strong>de</strong>n måste<br />
inverka på stenkolens pris, ligger i sakens natur. Me<strong>de</strong>lpriset ä un<strong>de</strong>r 1888<br />
exportera<strong>de</strong> kol beräkna<strong>de</strong>s utgöra 8 sh. 4 l /t d. pr ton, un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> åter 10<br />
sh. I 1 /, d., <strong>och</strong> ytterligare betydlig stegring har inträdt un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Den öka<strong>de</strong> arbetslönen har sålunda att betalas af förbrukarne <strong>och</strong> häröfver<br />
funnes ej skäl att klaga, men då hvarje tillökning af 10 % i arbetspriset icke<br />
motsvarar mera än 4'/, d. högre pris pr ton kol, eller sammanlagdt 1 sh. vid<br />
30 % högre arbetskostnad, har <strong>de</strong>remot kolens pris stegrats med dubbla beloppet,<br />
ja i s<strong>om</strong>liga fall ända till 3 sh. 6 d. pr ton, un<strong>de</strong>r hvilket förhållan<strong>de</strong><br />
kolgrufvearbetarncs fordran å ytterligare <strong>de</strong>laktighet i <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> behållningen<br />
ej tor<strong>de</strong> kunna anses i allo oberättigad; men bety<strong>de</strong>nheten for Englands industri<br />
af nämnda prisstegring framst<strong>år</strong> tydligt, <strong>om</strong> man ihågk<strong>om</strong>mer, att 40 %<br />
högre kolpris motsvarar en tillökning i produktionskostna<strong>de</strong>n af öfver 20 mill. £.<br />
Tändstickor.<br />
Vär<strong>de</strong>t af importen häraf utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r senaste 3:ne <strong>år</strong> <strong>från</strong><br />
företeen<strong>de</strong> följaktligen en ej obetydlig minskning för båda län<strong>de</strong>rna mot närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Den härvaran<strong>de</strong> firma, <strong>från</strong> hvilken upplysningar röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna import<br />
influtit uti föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>sberättelser, har välvilligt med<strong>de</strong>lat följan<strong>de</strong>:<br />
Sälcerhetsstiekor. Ehuru efterfrågan varit något lifligare än un<strong>de</strong>r närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, förek<strong>om</strong> ieke någon -väsentlig förbättring i priserna förrän The<br />
Swedish Match Oos betalningsinställelse inträffa<strong>de</strong>. I följd af <strong>de</strong>n produktionsförminskning,<br />
s<strong>om</strong> härigen<strong>om</strong> förorsaka<strong>de</strong>s, blef snart en betydlig förbättring<br />
märkbar så väl i efterfrågan s<strong>om</strong> pris, <strong>och</strong> är all anledning förmoda, att konjunkturerna<br />
skola fortfara gynsamma, åtminstone tills nämnda bolag återupptagit<br />
sin verksamhet.
385<br />
De kinesiska markna<strong>de</strong>rna beherskas fortfaran<strong>de</strong> af <strong>de</strong> japanesiske fabrikanterna,<br />
men en <strong>de</strong>l andra markna<strong>de</strong>r sås<strong>om</strong> Straits Settlements, Java, Siam m. fl.,<br />
hvilka un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> fyl<strong>de</strong> sina behof nära nog uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Japan,<br />
hafva i <strong>år</strong> gjort ganska betydan<strong>de</strong> kontrakt för leveranser af så väl svenska<br />
s<strong>om</strong> norska fabrikat. I följd af minska<strong>de</strong> skeppningar till ofvannämnda markna<strong>de</strong>r<br />
hafva <strong>de</strong> japanesiske fabrikanterna egnat mera uppmärksamhet åt Australien,<br />
hvarför någon minskning af skeppningar dit <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge<br />
förek<strong>om</strong>mit, men, då qvaliteten <strong>de</strong>r är af större bety<strong>de</strong>lse än å <strong>de</strong> asiatiska<br />
markna<strong>de</strong>rna, så tor<strong>de</strong> konkurrensen ej blifva sär<strong>de</strong>les farlig.<br />
Skeppningarna till Afrika aftaga för närvaran<strong>de</strong> med anledning <strong>de</strong>raf att<br />
åtskilliga fabriker uppstått <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s, hvilka skyddas af höga tullar, s<strong>om</strong> dock<br />
antagligen icke k<strong>om</strong>ma att existera länge. Emellertid kan un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n ökad<br />
export till <strong>de</strong> afrikanska markna<strong>de</strong>rna ej p<strong>år</strong>äknas.<br />
Till Brasilien <strong>och</strong> andra platser i Södra Amerika skeppas jemförelsevis<br />
obetydligt öfver England; <strong>de</strong>t mesta g<strong>år</strong> öfver Hamburg, <strong>de</strong>ls i följd af för<strong>de</strong>laktigare<br />
fraktforhållan<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls med anledning af fria konsignationer, s<strong>om</strong><br />
Hamburghusen tyvärr ännu lyckas föranleda.<br />
För platsbehof <strong>och</strong> konsumtion i allmänhet in<strong>om</strong> England har efterfrågan<br />
varit sär<strong>de</strong>les liflig, men här mötes ganska sv<strong>år</strong> konkurrens <strong>från</strong> Holland <strong>och</strong><br />
Belgien. De skandinaviska stickorna äro dock mera <strong>om</strong>tyckta <strong>och</strong> betinga något<br />
bättre priser. Vi frukta dock, att förbättringen i markna<strong>de</strong>n endast är tillfällig<br />
<strong>och</strong> helt <strong>och</strong> hållet att tillskrifva Swedisb. Match Co s cession.<br />
Fosforstickor. I början af <strong>år</strong>et voro priserna härför mycket låga, men<br />
förbättra<strong>de</strong>s se<strong>de</strong>rmera <strong>och</strong> skulle otvifvelaktigt kunna hållas uppe, <strong>om</strong> möjlighet<br />
funnes att åstadk<strong>om</strong>ma öfverensk<strong>om</strong>melse mellan <strong>de</strong> fà fabrikanter, s<strong>om</strong><br />
finnas i Norge; tyvärr tyckes <strong>de</strong>tta icke låta sig göra, hvarför resultatet förmodligen<br />
blifver en återgång till <strong>de</strong> dåliga priser, s<strong>om</strong> förut voro gällan<strong>de</strong>.<br />
Detta är mycket att beklaga, ty efterfrågan är fortfaran<strong>de</strong> ganska god bå<strong>de</strong> för<br />
Indien <strong>och</strong> Kina, <strong>de</strong> båda län<strong>de</strong>r — isynnerhet Indien — hvilka egentligen<br />
importera <strong>de</strong>ssa stickor. Skeppningar till Australien <strong>och</strong> Afrika äro obetydliga<br />
<strong>och</strong> i aftagan<strong>de</strong>.<br />
Par af finstickor. Största konsumtionen häraf av i Storbritannien, men <strong>de</strong><br />
svenska paraffinstickorna hafva att kämpa mot en sv<strong>år</strong> konkurrens med <strong>de</strong> belgiska<br />
: dock hafva <strong>de</strong> förra otvifvelaktigt företrä<strong>de</strong>t till följd af <strong>de</strong>n bättre qvaliteten,<br />
men fraktförhållan<strong>de</strong>na äro högst ogynsamma för <strong>de</strong> svenska fabrikanterna.<br />
— Detta gäller för alla slagen af stickor: frakten är mer än dubbelt så<br />
hög <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge s<strong>om</strong> <strong>från</strong> Holland <strong>och</strong> Belgien.<br />
Priserna för vanliga märken ställa sig för närvaran<strong>de</strong> ungefär sålunda:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart.<br />
Säkerhetsstickor<br />
Fosforstickor<br />
Paraffnstickor<br />
25
386<br />
Importen till London har hufvudsakligen förmedlats af nedan anförda<br />
firmor:<br />
Papper, papp <strong>och</strong> trämassa.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> inför<strong>de</strong>s till Storbritannien af hithöran<strong>de</strong> ämnen nedan anförda<br />
qvantitettr med <strong>de</strong>rför angifna vär<strong>de</strong>n:<br />
Tryck- <strong>och</strong> Skri)papper:<br />
Från Cwts Vär<strong>de</strong> i £<br />
Tyskland 111,161 135,953<br />
Belgien ._ 63,644 95,806<br />
Sverige 49,548 57,660<br />
Holland 22,644 31,002<br />
Norge 8,660 8,202<br />
Frankrike 4,482 18,874<br />
Andra län<strong>de</strong>r - 34,660 50,217<br />
Summa cwts 294,799<br />
Papper af andra slag, ut<strong>om</strong> tapeter:<br />
£ 397,714<br />
Från Cwts Vär<strong>de</strong> i £<br />
Holland 779.348 435,525<br />
Tyskland 554,720 456,901<br />
Sverige 142,053 129,680<br />
Belgien 130,266 189,823<br />
Frankrike 36,706 87,388<br />
Norge _ 42^100 34,099<br />
Andra län<strong>de</strong>r 134,086 128,701<br />
Summa cwts 1,819,279 £ 1,462,117<br />
Papp <strong>och</strong> karton:<br />
Från Cwts Vär<strong>de</strong> i £<br />
Sverige 30,876 15.360<br />
Norge 28,405 15^062
387<br />
Uppgift röran<strong>de</strong> importen <strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r föreligger icke ännu.<br />
Trämassa, alla slag:<br />
Jemföras nu anförda siffror med motsvaran<strong>de</strong> för närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> - —<br />
se sidorna 343 <strong>och</strong> 344 af senaste <strong>år</strong>sberättelse —, framst<strong>år</strong> <strong>de</strong>rvid, att totalimporten<br />
af<br />
För hvad åter ang<strong>år</strong> Sverige har importen af<br />
Tryck- <strong>och</strong> skrifpapper ökats med 3,455 cwts, men i Tär<strong>de</strong> minskats med £ 2,864<br />
För Norge utfalla motsvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n sålunda att importen af<br />
Jag har ej varit i tillfälle att erhålla närmare uppgifter röran<strong>de</strong> <strong>de</strong> pris<br />
å <strong>de</strong> olika slagen af ofvan anförda tillverkningar, s<strong>om</strong> å <strong>de</strong>nna marknad funnit<br />
afsättning. Att döma af <strong>de</strong> talrika nya anläggningar för tillverkning af trämassa,<br />
<strong>om</strong> hvilka pressen alltjemt har att förmäla, tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna f. n. vara <strong>de</strong>n<br />
för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena vigtigaste bland ofvan anförda hithöran<strong>de</strong> alster. Allmänt<br />
höres dock hos h. v. agenter klagan öfver gen<strong>om</strong> öfverproduktion orsakadt<br />
prisfall <strong>och</strong> sv<strong>år</strong>ighet att uthärda konkurrensen med tysk vara. Förstnämnda<br />
förhållan<strong>de</strong> — fallan<strong>de</strong> pris — framg<strong>år</strong> ock af <strong>de</strong>t i tullrapporterna angifna<br />
vär<strong>de</strong> å importen, ty <strong>de</strong>tta beräkna<strong>de</strong>s i me<strong>de</strong>ltal för massa af alla slag. bå<strong>de</strong><br />
af kemisk <strong>och</strong> mekanisk beredning,<br />
Hufvudsakligaste importen till London häraf förmedla<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> följan<strong>de</strong><br />
firmor:
388<br />
Diverse importartiklar.<br />
Förut<strong>om</strong> ofvan un<strong>de</strong>r särskilda rubriker anförda föremål hafva, enligt f. n.<br />
tillgängliga tulluppgifter, uti importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena till London, Hull<br />
<strong>och</strong> Newcastle följan<strong>de</strong> varuslag ingått med någon betydligare mängd:<br />
Frukt <strong>och</strong> skogsbär.<br />
Sås<strong>om</strong> häraf synes, har största qvantiteten importerats öfver Hull, dit<br />
<strong>de</strong>nsamma un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ökats med öfver 1,000 collies. Den väsentligaste <strong>de</strong>len<br />
af <strong>de</strong>nna import utgöres utan tvifvel af lingon, men kändt är, att äfven trädfrukter<br />
— äpplen — börjat hitföras <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är otvifvelaktigt, att en god<br />
marknad för vissa sorter af nyssanförda fruktslag kan vinnas. Bland <strong>de</strong>n riked<strong>om</strong><br />
af frukt, s<strong>om</strong> härvaran<strong>de</strong> marknad erbju<strong>de</strong>r, saknas nämligen, sås<strong>om</strong> bekant,<br />
<strong>de</strong>ssertäpplen af <strong>de</strong>n ypperliga beskaffenhet, s<strong>om</strong> i mellersta <strong>och</strong> södra<br />
Sverige allmänt förek<strong>om</strong>mer; men för att vinna insteg härstä<strong>de</strong>s <strong>och</strong> ernå <strong>de</strong><br />
pris, s<strong>om</strong> städse betingas för lyxföremål, erfordras att <strong>de</strong> nå markna<strong>de</strong>n i fullk<strong>om</strong>ligt<br />
oskadadt skick, äro af yppersta qvalitet samt emballera<strong>de</strong> på ett ögat<br />
smekan<strong>de</strong> sätt.<br />
Röran<strong>de</strong> importen af odla<strong>de</strong> bär hänvisas till <strong>de</strong>nna berättelse vidfoga<strong>de</strong><br />
med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> <strong>från</strong> vicekonsuln i Newcastle.
389<br />
Äfven för a. k. köks-grönsaker finnes här en lönan<strong>de</strong> marknad <strong>och</strong> beskaffenheten<br />
af åtskilliga bland sådana är ojemförligt bättre i Sverige <strong>och</strong> Norge<br />
än hos <strong>de</strong> här producera<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige till Hull<br />
98 collies.<br />
Väsentligaste an<strong>de</strong>len häraf tor<strong>de</strong> utgjorts af ripor, af hvilka tillgången<br />
i London varit riklig <strong>och</strong> priset un<strong>de</strong>rstund<strong>om</strong> med anledning <strong>de</strong>raf föga öfverstigan<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>t i hemlan<strong>de</strong>t gällan<strong>de</strong>. Gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> allt mera un<strong>de</strong>rlätta<strong>de</strong> ångbåtsförbin<strong>de</strong>lserna,<br />
äfven un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets kallare måna<strong>de</strong>r, med Finland <strong>och</strong> Ryssland<br />
har en konkurrens <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> uppstått, s<strong>om</strong> tor<strong>de</strong> åtminstone för närmaste framtid<br />
göra <strong>de</strong>nna städse med någon risk förena<strong>de</strong> import mindre lönan<strong>de</strong> än hittills.<br />
Förnämligaste importörerna i London hafva varit:<br />
Granit. Försöken att här finna afsättning för finarbetad granit, marmor<br />
m. in. d. hafva allt emellanåt förnyats, dock utan att lemna gynsamt resultat,<br />
emedan <strong>de</strong>t för <strong>de</strong>m fordra<strong>de</strong> pris öfverstigit här för inhemsk likartad vara<br />
gällan<strong>de</strong>. Tuktad gatsten synes <strong>de</strong>remot här finna en lönan<strong>de</strong> marknad, <strong>och</strong><br />
har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>de</strong>raf införts <strong>från</strong><br />
totalimporten till Storbritannien har uppgått till:<br />
De störste importörerna i London hafva varit:<br />
J. Goodchild & C:o, 118 Fenchurch Street, E. C; D. Paiva. Norman &<br />
C:o, 36 Marklane, E. C; Blichfelt k C:o, 10 Water Lane, Gr. Tower<br />
Street, E. C.<br />
Triikol har införts gen<strong>om</strong> J. A. Reid, 37 Walbrook, E. C, till en mängd<br />
af 5.150 säckar.<br />
Tor/strö. Talrika förfrågningar <strong>från</strong> producenter af <strong>de</strong>tta numera så<br />
mycket <strong>om</strong>orda<strong>de</strong> ämne röran<strong>de</strong> möjligheten af att finna afsättning för <strong>de</strong>tsamma<br />
in<strong>om</strong> England hafva ingått, men synas med anledning <strong>de</strong>raf lemna<strong>de</strong><br />
upplysningar icke föranledt till någon egentlig export <strong>de</strong>raf, ty <strong>de</strong>nna har un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et inskränkt sig till 207 balar till London — hvaraf 140 till R. E. Drummond<br />
& C:o, 25 Gr. St. Heléns, E. C. — <strong>och</strong> 67 balar till Newcastle. Enligt<br />
af <strong>de</strong>n störste härvaran<strong>de</strong> importören af tyskt torfströ benäget lemnad upplysning,<br />
har <strong>de</strong>taljpriset i London <strong>de</strong>ra varit 7 sh. 6 d. pr bal eller 36 sh. pr<br />
ton, men har holländsk vara sålts ända till 7 sh. pr ton lägre pris. Omkring<br />
7 balar gå på 1 ton. Hitk<strong>om</strong>men svensk vara har ansetts närmast jemförlig<br />
med <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Holland.
390<br />
Enligt uppgift af sakkunnig person, representeran<strong>de</strong> belgisk tillverkning af<br />
likartad vara, utmärker sig ifrågavaran<strong>de</strong> import gen<strong>om</strong> synnerligen god glasmassa<br />
<strong>och</strong> företer äfven fabrikatets fulländning väsentliga framsteg. Med<br />
oförtröttadt nit <strong>och</strong> allmänt erkänd duglighet har ock <strong>de</strong>n agent, s<strong>om</strong> här representerar<br />
<strong>de</strong> mest framståen<strong>de</strong> svenska tillverkningarna, arbetat för att bereda<br />
<strong>de</strong>ssa insteg härstä<strong>de</strong>s med, sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vill synas, god framgång.<br />
De betydligaste importörerna af hithöran<strong>de</strong> varor <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
till London hafva varit:<br />
R. Johnstone & C:o, 19 New Broad Street, E. C; R. Rythén, 17 Thavics<br />
Inn, Holborn, E. C; Johnson & Jörgensen, 54 Crutched Friars, E. C.<br />
Kopparkis har införts <strong>från</strong> Norge till en mängd af 15,325 ton, värda £<br />
18,408, följaktligen nägot öfverstigan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888.<br />
Koppar åter inför<strong>de</strong>s till Hull <strong>från</strong> Sverige med 1,251 cwts, <strong>från</strong> Norge<br />
med 2,905 ewts. Röran<strong>de</strong> hithöran<strong>de</strong> import till öfriga hamnar saknas ännu<br />
närmare uppgift.<br />
Rättsfrågor.<br />
Bland sådana rättsfrågor, för hvilka redogörelse influtit i här offentliggjorda<br />
»Shipping & Mereantile Gazette», har jag ansett mig här böra med<strong>de</strong>la<br />
följan<strong>de</strong>, beröran<strong>de</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>sjöfart</strong> eller Iemnan<strong>de</strong> prejudikat med<br />
hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong>nna.<br />
Rymning af sjömän.<br />
Tre matroser, hvaraf två synas hafva varit skandinaver, förhyr<strong>de</strong> å britiska<br />
fartyget »Silistra» för en resa <strong>från</strong> Liverpool till Quebec <strong>och</strong> tillbaka, rym<strong>de</strong><br />
vid ank<strong>om</strong>sten till Quebec <strong>från</strong> fartyget, hvarefter <strong>de</strong> togo hyra å ett annat<br />
britiskt fartyg, »ErimintaJ, för resa till Greenock. »Erimintas» redare, s<strong>om</strong><br />
emellertid ha<strong>de</strong> blifvit un<strong>de</strong>rrättad <strong>om</strong> förhållan<strong>de</strong>t gen<strong>om</strong> bref <strong>från</strong> »Silistrias»<br />
egare, hvilken framhöll, att ifrågavaran<strong>de</strong> sjömäns hyror voro till hon<strong>om</strong> förverka<strong>de</strong>,<br />
all<strong>de</strong>nstund han gen<strong>om</strong> rymningen nödgats emot högre hyra anskaffa<br />
annat manskap i <strong>de</strong>ras ställe, vägra<strong>de</strong> på grund häraf att till <strong>de</strong> tre sjömännen<br />
utbetala <strong>de</strong>ras hyror, hvarför han af <strong>de</strong>m instäm<strong>de</strong>s till Greenocks Sheriffs<br />
Court, <strong>de</strong>r han sås<strong>om</strong> skäl för sin vägran anför<strong>de</strong> männens rymning <strong>från</strong><br />
»Silistrias. Käran<strong>de</strong>nas advokat invän<strong>de</strong> häremot, att rymningen ej ha<strong>de</strong> något<br />
sammanhang med <strong>de</strong>t framstälda anspråket på utbek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> af hyrorna, enär<br />
<strong>de</strong>ssa voro förtjenta un<strong>de</strong>r tjenst å ett annat fartyg. På grund af stadgan<strong>de</strong>t<br />
i The Merchant Shipping Act af <strong>år</strong> 1854, sect. 243, att sjöman, s<strong>om</strong> ut<strong>om</strong>lands<br />
rymmer <strong>från</strong> fartyg, <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> till större eller mindre <strong>de</strong>l förverkar <strong>de</strong>n<br />
hyra, s<strong>om</strong> han <strong>de</strong>refter <strong>och</strong> intill sin nästa återk<strong>om</strong>st till Storbritannien å annat<br />
fartyg förtjenar, hvilken hyra må användas till betäckan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> kostna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong><br />
gen<strong>om</strong> rymningen förorsakats egaren af <strong>de</strong>t fartyg, hvari<strong>från</strong> rymningen skett,<br />
äfvensoni att <strong>de</strong>t i hvarje fall beror på rättens pröfning, huru stor <strong>de</strong>l af hyran<br />
må anses vara förverkad, fäl<strong>de</strong>s emellertid <strong>de</strong>t utslag, att hvar<strong>de</strong>ra af sjömännen<br />
ha<strong>de</strong> af <strong>de</strong>m tillk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> hyra förverkat £ 2, hvarförut<strong>om</strong> ett belopp af £ 2<br />
tillerkän<strong>de</strong>s svaran<strong>de</strong>n sås<strong>om</strong> ersättning för rättegångskostna<strong>de</strong>r.
391<br />
Tolkning af försäkringspolice.<br />
I britiska fartyget »Celtic Monarchs» försäkringspolice fanns intagen klausulen:<br />
»Warranted no iron—or ore—or phosphate-cargoes exceeding nett register<br />
tonnage across the Atlantic.»<br />
Un<strong>de</strong>r en resa <strong>från</strong> Cardiff till Phila<strong>de</strong>lphia <strong>och</strong> Newyork förliste fartyget,<br />
hvars nettodrägtighet var 1,307 ton <strong>och</strong> s<strong>om</strong> vid tillfallet inneha<strong>de</strong> last af<br />
7,398 st. ämnen till stålskenor (»steel rail bloonis»), vägan<strong>de</strong> 2,000 ton, 1,210<br />
bundtar jernplåt (»shelt iron») <strong>och</strong> 997 st. utslitna jernvägsskenor, <strong>de</strong> två sistnämnda<br />
partierna tillsammans vägan<strong>de</strong> 223 ton. Pà grund häraf vägra<strong>de</strong> assuratlörerna<br />
att utbetala fartygets försäkringssumma un<strong>de</strong>r påståen<strong>de</strong>, att <strong>de</strong>t i<br />
klausulen gjorda förbehållet ej blifvit iakttaget, all<strong>de</strong>nstund i uttrycket »jern»<br />
äfven innefatta<strong>de</strong>s stål, hvilket fartygets egare bestredo, framhållan<strong>de</strong>, att stål<br />
vore en helt annan metall än jern. The Court of Appeal, till hvars afgöran<strong>de</strong><br />
tvisten k<strong>om</strong>mit, har un<strong>de</strong>r följan<strong>de</strong> motivering gifvit utslag till förmån för försäkringsgifvarne:<br />
Försäkringshandlingen måste bedömas på samma sätt s<strong>om</strong> andra<br />
köpmanna-dokument, <strong>och</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong>ri använda uttryck gifva anledning till olika<br />
tolkningar, har man rätt att vid tydningen <strong>de</strong>raf fästa sig vid <strong>de</strong>t ändamål,<br />
s<strong>om</strong> med handlingen åsyfta<strong>de</strong>s; »jern» vore ett uttryck, vidsträckt nog att innefatta<br />
stål, <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s måste anses, att med <strong>de</strong>t i klausulen använda or<strong>de</strong>t jern<br />
-äfven menats stål.<br />
Tolkning af fraktaftal.<br />
Britiska ångfartyget »Abydos» bief un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 8 september nästli<strong>de</strong>t <strong>år</strong><br />
befraktadt för att afgå till Tripoli för or<strong>de</strong>r samt <strong>de</strong>refter i H<strong>om</strong>os, Tabia<br />
eller Zleiten intaga full last af espartogräs för London. Vid befraktningens<br />
afslutan<strong>de</strong> uppgafs fartyget vara liggan<strong>de</strong> i Livorno samt kunna inträffa i Tripoli<br />
mellan <strong>de</strong>n 1 <strong>och</strong> 10 oktober, <strong>och</strong> öfverensk<strong>om</strong>s, att fartyget före intagan<strong>de</strong>t<br />
af espartolasteu i annan eller andra hamnar eg<strong>de</strong> rätt intaga last af malm eller<br />
metall sås<strong>om</strong> barlast (»<strong>de</strong>adweight»). »Abydos» afgiek <strong>från</strong> Livorno till Beyrout<br />
för att i sistnämnda hamn intaga malmlast, men vid ank<strong>om</strong>sten dit kun<strong>de</strong> sådan<br />
ej genast erhållas, hvarför re<strong>de</strong>riet, utan att dock inhemta befraktarens medgifvan<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>rtill, sän<strong>de</strong> fartyget till hamn vid Svarta Hafvet för att <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s<br />
intaga en kornlast, <strong>och</strong> först i <strong>de</strong>cember ank<strong>om</strong> »Abydos» till Tripoli, i följd<br />
hvaraf befraktaren väckte rättegång emot re<strong>de</strong>riet för brutet fraktaftal. Käran<strong>de</strong>n<br />
framstäl<strong>de</strong> anspråk på ersättning till belopp af £ 1,200 samt anför<strong>de</strong> till<br />
stöd för sitt yrkan<strong>de</strong>, att han afslutat kontrakt <strong>om</strong> tvänne leveranser af espartogräs<br />
samt att han ämnat <strong>de</strong>n uied »Abydos» vänta<strong>de</strong> lasten till fullgöran<strong>de</strong> af<br />
nämnda leveranser, hvar<strong>de</strong>ra <strong>om</strong> 250 ton, <strong>och</strong> hvaraf <strong>de</strong>n ena skulle ske un<strong>de</strong>r<br />
loppet af september eller oktober månad samt <strong>de</strong>n andra un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n mellan<br />
<strong>de</strong>n 15 september <strong>och</strong> <strong>de</strong>n 15 oktober, äfvens<strong>om</strong> att <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten, att<br />
gräset vore på förhand försåldt, måste vara svaran<strong>de</strong>n väl bekant; på grund af<br />
»Abydos » uteblifvan<strong>de</strong> kun<strong>de</strong> käran<strong>de</strong>n emellertid ej fullgöra ifrågavaran<strong>de</strong><br />
leveranser, hvarför hans köpare nödgats å annat håll <strong>och</strong> till högre pris anskaffa<br />
sitt behof af espartogräs samt se<strong>de</strong>rmera af käran<strong>de</strong>n fordrat ersättning<br />
för prisskilna<strong>de</strong>n, £ 1,047. Sistnämnda belopp blef äfven, emot svaran<strong>de</strong>ns<br />
invändning, att han, s<strong>om</strong> icke ha<strong>de</strong> sig något bekant <strong>om</strong> <strong>de</strong> nämnda leveranskontrakten,<br />
ej åtagit sig något ansvar för <strong>de</strong>ras fullgöran<strong>de</strong> <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s ej heller<br />
vore skyldig ersätta käran<strong>de</strong>ns i samband <strong>de</strong>rmed lidna förluster, käran<strong>de</strong>n tillerkändt,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>tta utan att hänsyn togs till <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten, att fartyget.<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>t ock <strong>de</strong>n 9 oktober, <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s in<strong>om</strong> kontrahera<strong>de</strong> ti<strong>de</strong>n, inträffat i<br />
Tripoli, sv<strong>år</strong>ligen kunnat anlända till London före november månads ingång.
392<br />
Varfsegares skyldigheter.<br />
Enligt aftal emellan fartygets egare <strong>och</strong> varfsegare skulle »Mooreock»<br />
emot afgift efter taxa lossa <strong>och</strong> lasta vid St. Bri<strong>de</strong>s Wharf i London. »Moorcock»<br />
förhala<strong>de</strong>s följaktligen långsi<strong>de</strong>s med kajen <strong>och</strong> k<strong>om</strong>, sås<strong>om</strong> väntadt var,<br />
vid lågvatten på grund, men <strong>de</strong>rvid bröts till följd af flodbottnens ojemna beskaffenhet<br />
fartygets köl, hvarför redaren fordra<strong>de</strong> ska<strong>de</strong>ersättning af varfsegaren.<br />
Så väl »The Admiralty Court», s<strong>om</strong> <strong>de</strong>refter »The Court of Appeal» fäl<strong>de</strong> utslag<br />
till fartygsegarens förmån, <strong>och</strong> grundas i båda fallen d<strong>om</strong>en hufvudsakligeö<br />
<strong>de</strong>ra, att egare af varf förutsattes hafva känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong>rinvid befintliga flodbottens<br />
beskaffenhet <strong>och</strong> att <strong>de</strong>t i annat fall är hans skyldighet på förhand<br />
tillkännagifva sådant för <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> anlita nämnda varf.<br />
Haveriären<strong>de</strong>.<br />
Frågan <strong>om</strong> lastegares rätt till ersättning af öfriga intressera<strong>de</strong> parter for<br />
gods, s<strong>om</strong> vid haveritillfälle måst uppoffras på grund af fel eller försummelse<br />
<strong>från</strong> befälhafvarens eller besättningens sida, <strong>om</strong> hvilken fråga mycket olika meningar<br />
synas hafva varit rådan<strong>de</strong> bland engelske rättslär<strong>de</strong>, har, med anledning<br />
af en forek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> tvist, af »The Judicial C<strong>om</strong>mittee of the privy Council»<br />
på följan<strong>de</strong> sätt besvarats: »Oskyldige ( innocent) lastegare hafva fullk<strong>om</strong>lig rätt<br />
till godtgörelse gen<strong>om</strong> gemensamt sammanskott, all<strong>de</strong>nstund <strong>de</strong>, sås<strong>om</strong> icke ansvarige<br />
för dylik försummelse, hvarken ega juridisk eller moralisk förpligtelse<br />
att utan ersättning för andras bästa lida en förlust, hvarför <strong>de</strong>ras fordran<br />
på godtgörelse är lika giltig s<strong>om</strong> <strong>om</strong> faran varit framkallad af sjö <strong>och</strong> vind<br />
allena.»<br />
Val af lossningsplats.<br />
Till belysning af frågan beträffan<strong>de</strong> rättighet att välja plats för lossning,<br />
då <strong>de</strong>r<strong>om</strong> ej finnes något bestämdt i certepartiet, tor<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> tvänne fall,<br />
hvilka båda afgjorts till lastemottagarens förmån, förtjena att nämnas.<br />
Ett fartyg, lastadt med socker, var befraktadt un<strong>de</strong>r vilkor att, <strong>om</strong> lastenskulle<br />
lossas i Liverpool, lossningen skulle ske i docka, utan att likväl någon<br />
viss sådan var bestämd. Lastemottagaren fordra<strong>de</strong>, att lossningen skulle verkställas<br />
i en docka, hvarest vattenmäng<strong>de</strong>n var så begränsad, att fartyget, så vida<br />
<strong>de</strong>t ej anlän<strong>de</strong> före en viss dag, riskera<strong>de</strong> att få vänta en vecka förr än <strong>de</strong>t<br />
nästa gång kun<strong>de</strong> ink<strong>om</strong>ma i dockan, hvaremot fartygets egare önska<strong>de</strong> välja<br />
en annan, djupare docka, hvilket bestreds af lastemottagaren på <strong>de</strong>n grund, att<br />
sistnämnda docka var afsedd för lossning af spanmål <strong>och</strong> <strong>de</strong>t följaktligen ansågs<br />
olämpligt att <strong>de</strong>r lossa en soekerlast.<br />
Ett annat fartyg var befraktadt med en laddning espartogräs för Cardiff,<br />
utan att <strong>de</strong>t i certepartiet var bestämdt i hvilken docka lossningen skulle ske<br />
eller att lastemottagaren eg<strong>de</strong> rätt att sådant afgöra. Vid ank<strong>om</strong>sten till nämnda<br />
hamn lät befälhafvaren, emedan fartyget behöf<strong>de</strong> un<strong>de</strong>rgå en <strong>de</strong>l reparationer,<br />
förlägga <strong>de</strong>tsamma i Roath Dock, hvarefter han i behörig ordning un<strong>de</strong>rrätta<strong>de</strong><br />
lastemottagaren, att fartyget var färdigt för lossning. Lastemottagaren med<strong>de</strong>la<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>rpå befälhafvaren sin önskan, att lossningen skulle försiggå i en annan docka<br />
<strong>och</strong> att han endast un<strong>de</strong>r protest kun<strong>de</strong> emottaga lasten i <strong>de</strong>n förstnämnda,<br />
samt fordra<strong>de</strong> se<strong>de</strong>rmera afdrag å frakten, all<strong>de</strong>nstund extra kostna<strong>de</strong>r för transport<br />
förorsakats hon<strong>om</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att lasten lossats i Roath Dock.<br />
Utländsk d<strong>om</strong>s rättskraft i England.<br />
En bankirfirma i Honfleur, s<strong>om</strong> vid fransk d<strong>om</strong>stol väckt rättegång beträffan<strong>de</strong><br />
ett ersättningsanspråk emot ett engelskt, <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus i Hull, tilldöm<strong>de</strong>s
393<br />
slutligen af Appelld<strong>om</strong>stolen i Rouen ett belopp af £ 1,996 samt instäm<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>refter sin motpart till »The High Court of Justice» för utbek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> af<br />
nämnda belopp på grund af <strong>de</strong>n i Frankrike erhållna d<strong>om</strong>en. Svaran<strong>de</strong>na bestredo<br />
ersättningsskyldigheten, förmenan<strong>de</strong>, att utländsk d<strong>om</strong> sakna<strong>de</strong> rättskraft<br />
i England samt att förhandlingarna vid d<strong>om</strong>stolen i Rouen varit stridan<strong>de</strong> mot<br />
naturlig rättvisa (»contrary to natural justice»), men d<strong>om</strong>aren, s<strong>om</strong> faststäl<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ras ersättningsskyldighet, förklara<strong>de</strong> i hufvudsak, att, enär svaran<strong>de</strong>na inlåtit<br />
sig på rättegång vid en utländsk d<strong>om</strong>stol utan att på något vis hafva varit<br />
nödsaka<strong>de</strong> att <strong>de</strong>r svara, <strong>de</strong> ock vore bundne att un<strong>de</strong>rkasta sig samma d<strong>om</strong>stols<br />
afgöran<strong>de</strong>, oeh hvad anginge svaran<strong>de</strong>nas yttran<strong>de</strong> <strong>om</strong> d<strong>om</strong>stolsförhandlingarna<br />
i Rouen, kun<strong>de</strong> han, då nämnda förhandlingar försiggått i üfverensstänimelse<br />
med i Frankrike gällan<strong>de</strong> lag, ej annat än betrakta samma yttran<strong>de</strong> sås<strong>om</strong><br />
löst prat (»empty <strong>de</strong>claration») oeh icke sås<strong>om</strong> ett allvarligt menadt argument.<br />
Däckslast.<br />
Den 11 maj <strong>1889</strong> döm<strong>de</strong>s vid North Shields Poliee Court befälhafvaren<br />
å norska ångfartyget »Magnus Barfod» att bota £ 5, enär fartyget vid ank<strong>om</strong>sten<br />
till Shields <strong>de</strong>n 8 nästföregåen<strong>de</strong> april månad i strid mot föreskriften i<br />
»The Merchant Shipping Act» af <strong>år</strong> 1876, sect. 24, befunnits innehafva däckslast<br />
(pitprops) till en höjd af mer än tre fot. I nämnda lagrum stadgas, att<br />
<strong>om</strong> fartyg, britiskt eller utländskt, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n mellan <strong>de</strong>n 31 oktober <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>n 16 april ank<strong>om</strong>mer till hamn in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland, innebar däckslast<br />
till höjd af mer än 3 fot öfver däcket, befälhafvaren är förfallen till böter<br />
af 5 £ för hvarje 100 kub.-fot, hvarmed däckslasten öfverskjuter <strong>de</strong>t tillåtna<br />
qvantum, dock så att böterna ej må uppgå till högre belopp än 100 £. »Magnus<br />
Barfod» inneha<strong>de</strong> däckslast till 5 fots höjd <strong>och</strong> utgöran<strong>de</strong> 7,000 kub.-fot,<br />
hvarför böterna i <strong>de</strong>tta fall kunnat uppgå till faststäldt maximum, men då befälhafvarens<br />
anförda ursäkt, att han ej ha<strong>de</strong> sig bekant tillvaron af inskränkningar<br />
beträffan<strong>de</strong> rättigheten att föra däckslast efter <strong>de</strong>n 1 april, togs för god,<br />
ansågs bötesbeloppet ej böra sättas högre än till 5 £.<br />
Liggedagar.<br />
Egarne af svenska fartyget »Charlotta» ha<strong>de</strong> till Newcastle County Court<br />
instämt emottagaren af en <strong>från</strong> Sverige till Blyth å nämnda fartyg afskeppad<br />
last un<strong>de</strong>r yrkan <strong>om</strong> ersättning för två dagar, hvarmed lossningsti<strong>de</strong>n blifvit<br />
förlängd utöfver hvad uti certepartiet var faststäldt. Enligt käran<strong>de</strong>nas förmenan<strong>de</strong><br />
medgafs nämligen i certepartiet för lossningen sex dagar efter fartygets<br />
ank<strong>om</strong>st till bestämmelseorten, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>rtill åtgått åtta dagar efter <strong>de</strong>t<br />
befälhafvaren vid ank<strong>om</strong>sten till Blyth Harbour med<strong>de</strong>lat lastemottagaren, att<br />
han vore färdig börja lossningen. Från svaran<strong>de</strong>sidan anför<strong>de</strong>s, att enligt certepartiet<br />
fartyget skulle till ifrågavaran<strong>de</strong> hamn ufgå »as or<strong>de</strong>red» samt att or<strong>de</strong>u<br />
»as or<strong>de</strong>red» vore liktydiga med: till <strong>de</strong>t varf eiler <strong>de</strong>n ankarplats (berth). s<strong>om</strong><br />
af lastemottagaren anvisa<strong>de</strong>s, äfvens<strong>om</strong> att befälhafvaren vore skyldig invänta<br />
högvattnet. Sedan käran<strong>de</strong>nas <strong>om</strong>bud härefter bland annat framhållit, att, <strong>de</strong>res-t<br />
en dylik tolkning gilla<strong>de</strong>s, ett fartyg skulle nödgas att kanske en månad vänta<br />
förr än lossningsplats för <strong>de</strong>tsamma anskaffa<strong>de</strong>s, afkunna<strong>de</strong> rätten, s<strong>om</strong> fann att<br />
med or<strong>de</strong>n »proceed to the port as or<strong>de</strong>red» helt enkelt mena<strong>de</strong>s, att fartyget<br />
skulle afsegla till hamnen, samt att. dä i fraktaftalet intet fanns nämndt beträffan<strong>de</strong><br />
varf eller ankarplats, befälhafvaren eg<strong>de</strong> rätt att genast efter ank<strong>om</strong>sten<br />
till bestämmelseorten förklara fartyget färdigt till lossning, utslag till käran<strong>de</strong>nas<br />
förmån.
394<br />
Årsredogörelser hafva ingått <strong>från</strong> vicekonsulerna i<br />
Belfast,<br />
Birmingham,<br />
Cardiff,<br />
Cork,<br />
Dover,<br />
Grimsby,<br />
Linierick,<br />
Liverpool,<br />
Middlesbro,<br />
Milford,<br />
Neweastle<br />
Portsmouth,<br />
R<strong>och</strong>ester;<br />
<strong>och</strong> tillåter jag mig ur <strong>de</strong>samma anföra följan<strong>de</strong>:<br />
Från Belfast.<br />
Denna hamn tor<strong>de</strong> in<strong>om</strong> kort k<strong>om</strong>ma att till följd af snart afsluta<strong>de</strong> arbeten<br />
blifva en bland <strong>de</strong> yppersta, medgifvan<strong>de</strong> fartyg af hvad djupgåen<strong>de</strong> s<strong>om</strong><br />
helst beqvämt tillträ<strong>de</strong> till <strong>de</strong> mycket rymliga dockorna. Byggan<strong>de</strong>t af jernfartyg<br />
befinner sig i stadig utveckling, <strong>och</strong> har <strong>de</strong>n välkända firman Haslund<br />
& Wolff un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utfört för »White Start-linien <strong>de</strong> ofantliga ångarna<br />
»Teutonic» <strong>och</strong> »Majestic». Linneindustrien har likale<strong>de</strong>s lemnat temligen tillfredsställan<strong>de</strong><br />
resultat, oaktadt <strong>de</strong> gon<strong>om</strong> konkurrensen med belgiska spianare<br />
mycket tryckta priserna på garn. Insättningar i sparbankerna tala gynsamt för<br />
<strong>de</strong> irländske jordbrukarnes finanser, <strong>och</strong> <strong>de</strong>nna samhällsklass skulle utan tvifvel<br />
befinna sig i en ännu bättre belägenhet, <strong>de</strong>rest <strong>de</strong>n lemna<strong>de</strong>s i fred af <strong>de</strong> agitatorer,<br />
i hvilkaa intresse <strong>de</strong>t ligger att oro fortfaran<strong>de</strong> är rådan<strong>de</strong> in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t.<br />
Från Cardiff.<br />
Den lifaktighet, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r en följd af <strong>år</strong> egt rum i Cardiffs in- <strong>och</strong> utförsel,<br />
<strong>och</strong> s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r andra hälften af <strong>år</strong> 1888 lofva<strong>de</strong> att åtföljas af goda<br />
förtjenster, har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et fortfarit, <strong>och</strong> löftet <strong>om</strong> vinning infriats<br />
ej blott för köpmannen <strong>och</strong> arbetsgifvaren, utan äfven för arbetaren, s<strong>om</strong><br />
firat sin lyckliga ställning gen<strong>om</strong> frikostigare libationer till Bacchus.<br />
Arbetets bättre lönan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> förut ernåd<strong>de</strong>s först efter ruineran<strong>de</strong> arbetsinställelser,<br />
synes numera kunna äfven uppnås gen<strong>om</strong> lugnt rådslåen<strong>de</strong> mellan<br />
<strong>de</strong> olika parterna. Gen<strong>om</strong> k<strong>om</strong>binering ha arbetarne blifvit en makt, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ras<br />
herrar frukta, <strong>och</strong> för hvilken <strong>de</strong> gifva vika så länge <strong>de</strong>n med mo<strong>de</strong>ration utöfvas<br />
<strong>och</strong> le<strong>de</strong>s af billighet. En dags eller några timmars arbetsinställelse har<br />
härstä<strong>de</strong>s varit tillräckligt att göra arbetsgifvaren uppmärksam på att arbetaren<br />
bör äfven blifva <strong>de</strong>laktig af <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> k<strong>om</strong>fort s<strong>om</strong> bättre konjunkturer medföra,<br />
<strong>och</strong> att förmå hon<strong>om</strong> att bifalla hans fordringar. Vid <strong>år</strong>ets slut hystes stor<br />
fruktan för allmän arbetsinställelse bland South Wales <strong>och</strong> Monmouthshires kolarbetare,<br />
men <strong>de</strong>n afvän<strong>de</strong>s lyckligt efter ömsesidiga medgifvan<strong>de</strong>n af Monmouthshire<br />
and South Wales Collieris Association <strong>och</strong> kolarbetarnes befullmäktiga<strong>de</strong><br />
<strong>om</strong>bud. Gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n öfverensk<strong>om</strong>melse, s<strong>om</strong> afslöts i januari månad innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, hvaraf öfversättning bifogas i Bil. A., hafva arbetarne ernått en ökad
395<br />
arbe tsfört jenst af 7 V, ü » samt en >sliding scale», proportionel skala, s<strong>om</strong> hastigare<br />
<strong>och</strong> säkrare än <strong>de</strong>n gamla gifver <strong>de</strong>m för<strong>de</strong>larne eller motsatsen af kolprisens<br />
stigan<strong>de</strong> eller fallan<strong>de</strong>.<br />
Äfven sjömannen söker i enighet erhålla <strong>de</strong>n styrka s<strong>om</strong> tillförsäkrar hon<strong>om</strong><br />
större för<strong>de</strong>lar <strong>och</strong> har bildat sin förening, sthe Seamens Union». Denna<br />
ha<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r hösten härstä<strong>de</strong>s kongress <strong>och</strong> <strong>de</strong>legera<strong>de</strong> frän olika <strong>de</strong>lar af lan<strong>de</strong>t<br />
mottogos officielt af sta<strong>de</strong>n. Huruvida föreningens bemödan<strong>de</strong> att upptvinga<br />
sjömännens hyra <strong>och</strong> medverka till <strong>de</strong>ras moraliska höjan<strong>de</strong> har härstä<strong>de</strong>s<br />
krönts med någon märkbar framgång, är osäkert. Visserligen har hyran för<br />
en fullfaren matros, <strong>om</strong> bord å britiska segelfartyg, s<strong>om</strong> är 1888 var £ 3,<br />
stigit un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> till £ o. 5. 0 i juni <strong>och</strong> £ 3. 10. 0 i juli, men <strong>de</strong>tta<br />
är ej' mer än s<strong>om</strong> betingas af <strong>de</strong>n lifliga <strong>och</strong> ink<strong>om</strong>stbringan<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en oeb<br />
knappheten af sjöfolk, s<strong>om</strong> varit rådan<strong>de</strong>. Hyran, s<strong>om</strong> gafs <strong>om</strong> bord å norska<br />
segelfartyg, var un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et £ 2. 15. 0 för matros, steg i maj månad<br />
till £ o. 0. 0 <strong>och</strong> vid <strong>år</strong>ets slut till £ 3. 5. 0. En <strong>de</strong>l skandinaver inga<br />
visserligen i föreningen, men äfven <strong>om</strong> <strong>de</strong> icke äro unionmän, har <strong>de</strong>t ej för<br />
<strong>de</strong>m varit någon sv<strong>år</strong>ighet att påmönstra med britiska fartyg.<br />
Importen un<strong>de</strong>r ar <strong>1889</strong> har ej tilltagit i <strong>de</strong>n proportion s<strong>om</strong> mången<br />
kunnat önska, men <strong>de</strong>n har visat en sund <strong>och</strong> jemn utveckling <strong>och</strong> har med<br />
afseen<strong>de</strong> å trävaror varit synnerligen tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Sä<strong>de</strong>simporten har nägot checkats, måhända en följd af <strong>de</strong> höga arbetslönerna<br />
eller kanske någon slitning med dockbolaget, men hindret är säkerligeu<br />
endast tillfälligt, <strong>och</strong> sedan <strong>de</strong> stora qvarnegarne Spiller & Cardiff L:d nu amalgamerat<br />
med <strong>de</strong>n nästan lika stora konkurreran<strong>de</strong> firman W. P. Baker & Kedcliff<br />
vid Bristol, blifver utvecklingen fortgåen<strong>de</strong>.<br />
Exporten af kol har ej ökats i samma proportion s<strong>om</strong> <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en,<br />
men vär<strong>de</strong>t <strong>de</strong>raf har varit så mycket större. Antagligen lia <strong>de</strong> höga prisen<br />
på kolen härstä<strong>de</strong>s uu<strong>de</strong>r arets senare måna<strong>de</strong>r drifvit en <strong>de</strong>l kun<strong>de</strong>r till <strong>de</strong><br />
billigare nordliga hamnarna, synnerligen Blyth <strong>och</strong> Kirkcaldy i Skotland, men<br />
ett stigan<strong>de</strong> i prisen <strong>de</strong>r eller fallan<strong>de</strong> här ökar genast efterfrågan, <strong>och</strong> ett<br />
tillfredsställan<strong>de</strong> <strong>år</strong> väntas med säkerhet.<br />
Utskeppningen af jern <strong>och</strong> stål, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 aftog, har åter visat<br />
tillökning samt ett betydligt förhöjdt vär<strong>de</strong>.<br />
Tillökningen i vär<strong>de</strong>t af hela importen till Cardiff utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r<br />
medan vär<strong>de</strong>t af exporten visar<br />
De vigtigaste artiklarne visa<strong>de</strong>:<br />
Trä:<br />
Jernmalm:
Säd:<br />
Kol<br />
Jem <strong>och</strong> stål:<br />
enligt följan<strong>de</strong> förteckning:<br />
396
Deraf <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge:<br />
Deraf till Sverige <strong>och</strong> Norge:<br />
397
398<br />
Vakna s<strong>om</strong> Cardiffs innevånare i allmänhet äro, da <strong>de</strong>t k<strong>om</strong>mer an på att<br />
tillvarataga ortens <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sintressen, hafva <strong>de</strong> ej låtit gå opåaktadt förbi ett förslag,<br />
att gen<strong>om</strong> uppmuddring af flo<strong>de</strong>n Severn <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> utvidgning af Sharpness<br />
<strong>och</strong> några andra slussar etc. göra Severn navigabel för fartyg af 400 reg.ton<br />
upp till Worcester, en längd af öfver 100 mil, <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> bereda en<br />
billig utskeppningsväg för alla <strong>de</strong> olika alster af the Midland Counties industrier,<br />
s<strong>om</strong> nu med höga jernvägsfrakter måste sändas öfver Liverpool, Hull<br />
eller London. Från Wolverhampton, Birmingham, Dudley, Wednesbury <strong>och</strong><br />
hela linien upp till <strong>de</strong>t så kalla<strong>de</strong> Black Country väntas varor skola sändas via<br />
Worcester, för att med till Cardiff dagligen afgåen<strong>de</strong> båtar befordras direkt<br />
till sidan af <strong>de</strong> oceangåen<strong>de</strong> fartygen, då fraktbesparingen, i synnerhet i varor<br />
s<strong>om</strong> nu sändas öfver London, blefve ganska betydlig; <strong>och</strong> då utfrakt alltid finnes<br />
att tillgå i Cardiff, tor<strong>de</strong> en betydligen förökad mängd af trävaror <strong>och</strong><br />
andra produkter för the Midlands k<strong>om</strong>ma att hit införas. Besinnan<strong>de</strong> <strong>de</strong>ssa<br />
for<strong>de</strong>lar, ha Cardiffs köpmän garanterat, förut<strong>om</strong> varuförsän<strong>de</strong>lse af minst<br />
50,000 ton, £ 1,000, sås<strong>om</strong> bidrag till kostna<strong>de</strong>rna för att utverka en parlamentsakt<br />
till företagets iståndbringan<strong>de</strong>. hvaremot säkerligen stark opposition<br />
k<strong>om</strong>mer att uppstå <strong>från</strong> jernvägsbolagen <strong>och</strong> <strong>från</strong> Gloucester. Sta<strong>de</strong>n Cardiff<br />
lemnar ett lån på £ 5,000, utgöran<strong>de</strong> en <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>t obetydliga belopp af<br />
£ 25,000, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t är beräknadt skall erfordras för verkets fullbordan<strong>de</strong>.<br />
Skeppsbyggeriet, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 anspråkslöst börja<strong>de</strong>s med byggan<strong>de</strong>t<br />
af ett fartyg på 52 ton, har tagit ett steg framåt, i <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> ett<br />
fartyg på 2,750 reg.-ton gick af stapeln <strong>och</strong> skall innan kort följas af ett andra.<br />
Flera skola byggas un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>, <strong>och</strong> då Dowlais jernverk i Cardiff<br />
väntas un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp att kunna börja tillverkningen af stålplåt etc, Ur<br />
ett af vilkoren tillstä<strong>de</strong>s för en utveckling i stor skala.<br />
Sås<strong>om</strong> <strong>de</strong>t redan har blifvit anmäldt, öppna<strong>de</strong>s i juli månad för skeppsfarten<br />
<strong>de</strong>n Cardiffs hamn tillhöran<strong>de</strong> men 7 eng. mil <strong>från</strong> Cardiff belägna Barry<br />
Dock. De mest sangviniska förhoppningar med afseen<strong>de</strong> å nämnda företag synas<br />
hastigt förverkligas, i <strong>de</strong>t redan <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afskeppats 1,088,457 ton kol,<br />
oaktadt dockan först i september kun<strong>de</strong> arbeta med ett erfor<strong>de</strong>rligt antal kolsprutor.<br />
Aktierna äro också i ständigt stigan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer en ut<strong>de</strong>lning att<br />
gifvas af 5 1 /, % per annum för <strong>de</strong>n tid <strong>de</strong>n varit öppen. Vid <strong>år</strong>ets slut<br />
ha<strong>de</strong> dockan besökts af 35 norska fartyg af tillsammans 32,438 tons drägtighet<br />
<strong>och</strong> af 3 svenska af 2,191 ton.<br />
Lotsningen bestri<strong>de</strong>s af särskildt utnämnda Barrylotsar, lydan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r egen<br />
styrelse, <strong>och</strong> är afgiften ungefär 30 % lägre till Barry Dock än till Bute<br />
Docks, hvarjemte afgiften af 5 sh. till sta<strong>de</strong>n icke erlägges i Barry.
399<br />
Svenska skeppsfarten på Cardiff un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> jemförd med <strong>år</strong> 1888<br />
visas af följan<strong>de</strong> tabell:<br />
Motsvaran<strong>de</strong> uppgifter röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n norska skeppsfarten:
400<br />
Häraf synes, att <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten, hvilken un<strong>de</strong>r flera <strong>år</strong> före<br />
<strong>1889</strong> icke synnerligen förändra<strong>de</strong>s, sistnämnda <strong>år</strong> nedgått med 48 fartyg af<br />
tillsammans 23,673 tons drägtighet, nämligen 27 st. <strong>om</strong> 12,430 ton ank<strong>om</strong>na<br />
<strong>och</strong> 21 st. <strong>om</strong> 11,243 ton afgångna, hvilket utgör en förminskning frän <strong>år</strong><br />
1888 af 33 2 /3 % i antalet <strong>och</strong> 32 % i drägtigheten. Detta un<strong>de</strong>rliga re<br />
sultat, dä <strong>de</strong>n norska skeppsfarten betydligt ökats, kan kanske förklaras till en<br />
<strong>de</strong>l härleda sig <strong>de</strong>raf, att för många af fartygen, s<strong>om</strong> förut häri<strong>från</strong> utgått<br />
med kol, mera lönan<strong>de</strong> frakter erbjudits för trälaster <strong>från</strong> Sverige till Afrika<br />
<strong>och</strong> Australien, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att af <strong>de</strong>t stora antal fartyg, s<strong>om</strong> för norsk räkning<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et inköpts <strong>och</strong> s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> sin storlek ej äro lämpliga för <strong>de</strong>ssa router,<br />
en betydlig <strong>de</strong>l häri<strong>från</strong> afgått med kollaster till Brasilien <strong>och</strong> La Platastaterna.<br />
Den norska skeppsfartens förökning belöper sig till 113 fartyg <strong>och</strong> 96,367<br />
tons drägtighet, <strong>de</strong>raf 34 st. <strong>om</strong> 34,547 ton ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> 79 st. <strong>om</strong> 61,820<br />
ton afgångna eller 12 % i antalet <strong>och</strong> 16 % i drägtigheten.<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg tillsammans, s<strong>om</strong><br />
anländt till Cardiff, utgjor<strong>de</strong>:
<strong>de</strong>raf med last:<br />
<strong>och</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afgått:<br />
<strong>de</strong>raf med last:<br />
samt skeppsfartens hela <strong>om</strong>fattning:<br />
401<br />
Intjena<strong>de</strong> bruttofrakter utgjor<strong>de</strong> för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg aren<br />
Af <strong>och</strong> påmönstringar <strong>år</strong> <strong>1889</strong>:<br />
Antalet af anmälda rymningar <strong>år</strong> <strong>1889</strong>:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 26
Af <strong>de</strong>sse hafva rymt:<br />
402<br />
Rymningar frän britiska fartyg, s<strong>om</strong> anländt till Cardiff, visa <strong>de</strong>remot:<br />
Antalet af bref, adressera<strong>de</strong> till befälhafvare <strong>och</strong> besättningar på svenska<br />
<strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> af vicekonsulatet emottagits <strong>och</strong> <strong>om</strong>besörjts utlemna<strong>de</strong>.<br />
utgjor<strong>de</strong>:<br />
För norska sjömansmissionens härvaran<strong>de</strong> kyrka har i vicekonsulatet in<br />
samlats:<br />
Nämnda sjömanskyrka blef un<strong>de</strong>r nästförflutna <strong>år</strong> nybyggd <strong>och</strong> förstorad,,<br />
så att <strong>de</strong>n nu rymmer 450 åhörare. Kostna<strong>de</strong>rna hafva betäckts <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong><br />
bidrag af befälhafvare <strong>och</strong> besättningar, <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> behållningen af en härstä<strong>de</strong>s<br />
gifven bazar. Invigningen sked<strong>de</strong> af sjömansmissionens utskicka<strong>de</strong> pastor Holt<br />
i närvaro af missionens sekreterare <strong>och</strong> 15 vid olika stationer bland sjömännen<br />
verkan<strong>de</strong> norske, svenske, danske <strong>och</strong> finske sjömansprester, s<strong>om</strong> begagna<strong>de</strong> tillfället<br />
att i konferens un<strong>de</strong>r en vecka dryfta en <strong>de</strong>l för sjömansmissionen vigtiga<br />
frågor.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n närmaste framti<strong>de</strong>n, sannolikt innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>, k<strong>om</strong>ma äfvenle<strong>de</strong>s<br />
norska sjömanskyrkor att uppresas i Barry <strong>och</strong> Newport, fastän något<br />
mindre än <strong>de</strong>n härvaran<strong>de</strong>.
403<br />
Hospitalskeppet för »jömän »Hamadryad» fortfar att för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong><br />
sjömän vara till stort gagn <strong>och</strong> för re<strong>de</strong>rierna till ej obetydlig besparing.<br />
Antalet af svenske <strong>och</strong> norske sjömän, soin <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s erhållit v<strong>år</strong>d eller råd.<br />
utgöres af:<br />
Det är ett önskningsmål, s<strong>om</strong> dock tyvärr af bristan<strong>de</strong> me<strong>de</strong>l ej tor<strong>de</strong> så<br />
snart realiseras, att få ett hospital bygdt i land, då utrymmet <strong>om</strong>bord å skeppet<br />
är otillräckligt <strong>och</strong> skeppet sjelft är bristfälligt. Tills <strong>de</strong>tta sker är <strong>de</strong>t med<br />
tillfredsställelse man hör att närvaran<strong>de</strong> institution till väsentlig <strong>de</strong>l vidmakthålles<br />
gen<strong>om</strong> bidragen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart.<br />
Af kol skeppa<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>rjemte för ångfartygens egna behof<br />
Stenkol.<br />
Priset å <strong>de</strong> bästa stenkolen, s<strong>om</strong> vid <strong>år</strong>ets början notera<strong>de</strong>s till 12 sli.<br />
pr ton, steg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp, tills <strong>de</strong>t vid <strong>år</strong>ets slut uppnåd<strong>de</strong> 15 à 16 sh.<br />
Sämre kol 2 sh. lägre.<br />
Af bifoga<strong>de</strong> fraktförteckning synes, att någon synnerlig förändring i <strong>de</strong><br />
goda fraktsatserna icke eg<strong>de</strong> rum förr än i november <strong>och</strong> <strong>de</strong>cember då <strong>de</strong> ha<br />
stigt föllo till Brasilien <strong>och</strong> La Platastaterna. eller just <strong>de</strong>n tra<strong>de</strong>n på hvilken<br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg mest användas. Frakterna till Me<strong>de</strong>lhafvet <strong>de</strong>remot<br />
höllo sig stadiga, till <strong>och</strong> med visa<strong>de</strong> en ten<strong>de</strong>ns att stiga.<br />
För koks har betalts 16 till 18 sh. ocb vid <strong>år</strong>ets slut 24 sh.<br />
Af patentfuel, hvarför samma pris betalas s<strong>om</strong> för kol, har utskeppats:<br />
Jern <strong>och</strong> stål.<br />
Förökningen af 9 % i utskeppningen häraf utgöres af rails, hvarför, äfvens<strong>om</strong><br />
för plåt <strong>och</strong> stångjern, ständigt höjda priser un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et noterats. Till<br />
Sverige har af rails utskeppats 2,633 ton, hvaremot <strong>från</strong> Sverige har till Cardiff<br />
införts, jemte en obetydlig sändning af malm, 682 ton stångjern, s<strong>om</strong> vidare<br />
afsän<strong>de</strong>s till Bristol för spiktillverkning.<br />
Enligt uppgift <strong>från</strong> Dowlais Iron C:o stodo priserna un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> fritt <strong>om</strong>bord<br />
i Cardiff:
404<br />
Af jernmalm har åter en betydligt förökad import egt rum <strong>från</strong> Spanien,<br />
hvarå frakterna noterats till <strong>om</strong>kring 6 sh. pr ton, <strong>och</strong> har cifpriset varierat<br />
frän 13 sh. 6. d. till 16 sh. 6 d.<br />
Trävaror.<br />
The Board af Tra<strong>de</strong>s importliata utvisar att införseln af trävaror <strong>från</strong><br />
Sverige varit ungefär <strong>de</strong>nsamma s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888. Från Norge <strong>de</strong>remot har<br />
en betydlig ökning inträdt, men s<strong>om</strong> måhända ej kan vidhållas då tillförseln<br />
öfverstigit förbrukningen. Ä svenska faraplankor har varit god efterfrågan till<br />
något så när höga priser. Me<strong>de</strong>lpriset tor<strong>de</strong> kunna uppgifvas till S. 9. 5, <strong>och</strong><br />
för osortera<strong>de</strong> granplankor till £ 6. 0. 0 pr standard f. o. b. Lagren voro<br />
vid <strong>år</strong>ets siat betydliga, <strong>och</strong> intages en afvaktan<strong>de</strong> ställning innan nya kontrakt<br />
uppgöras.<br />
Norska golfplankor ha införts till en betydan<strong>de</strong> qvantltet, för hvilka betingats<br />
ett me<strong>de</strong>lpris af £ 7. 15. 0 pr standard cif.<br />
I norskt »minetömmer» har varit liflig <strong>om</strong>sättning, en följd af <strong>de</strong> goda<br />
konjunkturerna, un<strong>de</strong>r hvilka grufegaren ej behöfver se så noga på kostna<strong>de</strong>n<br />
af materialet s<strong>om</strong> för grufdriften använ<strong>de</strong>s. Un<strong>de</strong>r januari månad sål<strong>de</strong>s »minetömret»<br />
lastadt på järnvägsvagnen (lastningen jemte mätningen 2 à 3 sh. pr<br />
load) till 38 sh. Efter riklig tillförsel un<strong>de</strong>r början af <strong>år</strong>et, föll priset till<br />
37 sh. 6 d. i mars månad, men steg åter i följd af knapp tillförsel till the Midland<br />
Counties, <strong>och</strong> betinga<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r juni, juli <strong>och</strong> augusti 37 sh. 6 d. till 38<br />
sh. 6 d. Efter betydlig import af fransk pitprops blefvo prisen åter lägre un<strong>de</strong>r<br />
oktober, 35 <strong>och</strong> 34 sh., men stego åter un<strong>de</strong>r november då knapp tillgång<br />
å nämnda pitprops förorsaka<strong>de</strong> liflig efterfrågan efter norskt »minetömmer»,<br />
hvarför betala<strong>de</strong>s ända till 40 sh. Riklig tillförsel af bå<strong>de</strong> props <strong>och</strong> timmer<br />
sänkte åter ned prisen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cember ända till 33 sh., <strong>och</strong> gjor<strong>de</strong> timret vid<br />
<strong>år</strong>ets slut osäljbart. I <strong>de</strong>n franska pitpropsen har <strong>de</strong>t norska »minetömret» en<br />
sv<strong>år</strong> konkurrent, s<strong>om</strong> doek ej vore så betydan<strong>de</strong> <strong>om</strong> iminetömretD, i stället för<br />
att säljas pr load, string measure à 50 kub.-fot, s<strong>om</strong> förorsakar bå<strong>de</strong> kostnad<br />
<strong>och</strong> förargelse, sål<strong>de</strong>s efter vigt (ton à 20 cwts) samt <strong>de</strong> lämpliga dimensionerna<br />
6'/2, 9 <strong>och</strong> 13 fot i längd <strong>och</strong> respektive 3—8, 4—9 <strong>och</strong> 6—12 tum i diameter<br />
iakttoges <strong>och</strong> priset reglera<strong>de</strong>s. En marknad skulle då kunna bereda»<br />
på ända till 300,000 ton. De lokale köparne, s<strong>om</strong> nu ej tänka på <strong>de</strong>t norska<br />
timret då fransk props finnes, skulle föredraga <strong>de</strong>t norska, fastän kanske<br />
ej till båtnad för <strong>de</strong>n norska skogshushållningen. En sv<strong>år</strong>ighet ligger dock<br />
kanske <strong>de</strong>ri att »minetömret» är så betydligt lättare än <strong>de</strong>n franska pitpropsen,<br />
s<strong>om</strong> säljes all<strong>de</strong>les nyhuggen med grof bark, att priset måste ställas så högt<br />
att blotta nämnan<strong>de</strong>t skulle afskräcka köpare. Försäljningspriset å <strong>de</strong>n franska
405<br />
propsen har un<strong>de</strong>r aret betydligt varierat efter <strong>de</strong>n oregelbundna tillförseln,<br />
nämligen frän 16 till 26 sh. 17 sb. 6 d. kan dock anses för ett me<strong>de</strong>lpris,<br />
s<strong>om</strong> mest erhållits.<br />
För <strong>de</strong>n svenska pitpropsen har betalats 5 till 5 sh. 6 d. för 100 löpan<strong>de</strong><br />
fot. Någon större tillförsel har emellertid icke egt rum.<br />
Trämassa.<br />
Förbrukningen häraf vid Elys pappersbruk tyckes hafva nått sitt maximum<br />
då ej <strong>de</strong> låga priserna, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n starka konkurrensen i Sverige <strong>och</strong> Norge förorsakar,<br />
kunnat fresta till större förbrukning. Massan s<strong>om</strong> hit införes är <strong>de</strong>n<br />
våta mekaniska.<br />
Is.<br />
Importen nedg<strong>år</strong> fortfaran<strong>de</strong> <strong>och</strong> väntas ingen införsel un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, sedan <strong>de</strong>n här konstgjorda isen är i god efterfrågan <strong>och</strong> en isfabrik äfven<br />
k<strong>om</strong>mer att inrättas i Newport. För <strong>de</strong>n norska isen har cifpriset varit <strong>från</strong><br />
10 till 14 sh.<br />
Fraktlista öfvcr ingåen<strong>de</strong> frakter å trä, is etc. bifoga».<br />
Bland <strong>de</strong>legarne i härvaran<strong>de</strong> skandinaviska firmor har un<strong>de</strong>r sist förflutna<br />
<strong>år</strong>et ingen förändring egt rum.<br />
Text till ny »Slidingscale» utgöran<strong>de</strong> grun<strong>de</strong>n till öfverensk<strong>om</strong>melse mellan<br />
befullmäktiga<strong>de</strong> för the Monmouthshire and South Wales Collieries Association<br />
(arbetsgifvare) <strong>och</strong> arbetarnes befullmäktiga<strong>de</strong>:<br />
1) Nämn<strong>de</strong> befullmäktiga<strong>de</strong> skola härefter benämnas <strong>de</strong>n sammansatta k<strong>om</strong>itén<br />
<strong>och</strong> utgifterna bestridas af arbetsgifvarne <strong>och</strong> arbetarne.<br />
2) K<strong>om</strong>itén skall hafva 2 sekreterare, en utnämnd af arbetsgifvarne, <strong>de</strong>n<br />
andre af arbetarne.<br />
3) Antalet medlemmar af k<strong>om</strong>itén skall ej öfverstiga 22 (sekreterarne<br />
ej inberäkna<strong>de</strong>), 11 handlan<strong>de</strong> å arbetsgifvarnes vägnar <strong>och</strong> 11 å arbetarnes.<br />
4) K<strong>om</strong>itén öfverensk<strong>om</strong>mer <strong>om</strong> följan<strong>de</strong> vilkor, hvarefter arbetslönerna<br />
skola regleras vid nämnda association tillhöran<strong>de</strong> grufvor, <strong>från</strong> <strong>och</strong> med <strong>de</strong>n<br />
1 januari 1890.<br />
5) Denna öfverensk<strong>om</strong>melse skall gälla för alla medlemmar af sagda association,<br />
med undantag af <strong>de</strong>m s<strong>om</strong> nämnas i \ 15.<br />
6) Aflöningen skall regleras efter en »slidingscale», grundad å me<strong>de</strong>lförsäljningspriset<br />
af kol, un<strong>de</strong>rsökt <strong>och</strong> <strong>från</strong> tid till tid bestyrkt af räkenskapsrevisorerna.<br />
7) Me<strong>de</strong>lförsäljningspriset netto skall bestämmas efter vid grufvan rissladt<br />
kol, aflemnadt fritt <strong>om</strong> bord i Cardiff, Newport, Swansea <strong>och</strong> Barry.<br />
8) För kol såldt i vagnarne eller annorle<strong>de</strong>s vid grufvorna skall fraktkostna<strong>de</strong>n<br />
till utskeppningshamnen medtagas då me<strong>de</strong>lnettoförsäljningspriset beräknas.<br />
Kol för arbetarne undantaget.<br />
9) Lönevär<strong>de</strong>t (standard), efter hvilket framtida lönetillägg eller afdrag<br />
skola ega rum, skall blifva <strong>de</strong> olika lönebeloppen, verkligen betala<strong>de</strong> vid <strong>de</strong> respektiva<br />
grufvorna un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cember månad 1879, hvilka aflöningar skola bringas i<br />
öfVerensstämmelse med ett bestämdt me<strong>de</strong>lnettoförsäljningspris af 7 sh. 10 1 /,<br />
d. <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r 8 sh. pr ton. Vid grufvor <strong>de</strong>r lönebeloppen betala<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1877 utgöra<br />
grun<strong>de</strong>n, efter hvilken aflöningarna nu regleras, skall <strong>de</strong>nna fortfara att vara<br />
<strong>de</strong>n standard hvarefter aflöningarne betalas.<br />
10) Aflöningarna skola förökas eller minskas vid slutet af hvar tredje månad,<br />
gen<strong>om</strong> tillägg eller afdrag af IV4 procent å <strong>de</strong>t fast bestämda lönebeloppet,<br />
vid hvarje förökning eller förminskning af 1 /, d. å me<strong>de</strong>lförsäljningspriset af<br />
kol, i öfverensstämmelse med här nedan gifna skala, <strong>och</strong> i intet fall skola <strong>de</strong>
406<br />
arbetaroc tillk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> lönebeloppen blifra lägre än hvad s<strong>om</strong> skulle tillk<strong>om</strong>ma<br />
<strong>de</strong>m efter samma me<strong>de</strong>lförsäljningspris me<strong>de</strong>lst <strong>de</strong>n »slidingscale»-öfverensk<strong>om</strong>melse.<br />
s<strong>om</strong> afslöts <strong>de</strong>n 6 juni 1882 <strong>och</strong> modifiera<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 7 november 1837.<br />
11) Maximum- eller minimumlöner skola ej finnas i <strong>de</strong>nna öfverensk<strong>om</strong>melse.<br />
12) Två räkenskapsrevisorer skola utnämnas, en af arbetsgifvarne, <strong>de</strong>n andre<br />
af arbetarne, för att un<strong>de</strong>rsöka me<strong>de</strong>lnettoförsäljningspriset af kol. Detta<br />
me<strong>de</strong>l-netto-försäljningspris för <strong>de</strong> tre måna<strong>de</strong>rna, s<strong>om</strong> sluta <strong>de</strong>n 31 mars, skall<br />
bestämma lönerna <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1 maj till <strong>de</strong>n 31 juli; för <strong>de</strong> tre måna<strong>de</strong>rna, s<strong>om</strong><br />
sluta <strong>de</strong>n 30 juni, lönerna <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1 augusti till <strong>de</strong>n 31 oktober; för <strong>de</strong> tre<br />
måna<strong>de</strong>rna s<strong>om</strong> sluta <strong>de</strong>n 30 september, lönerna <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1 november till <strong>de</strong>n<br />
31 januari; för <strong>de</strong> tre måna<strong>de</strong>rna, s<strong>om</strong> sluta <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember, lönerna <strong>från</strong><br />
<strong>de</strong>n 1 februari till <strong>de</strong>n 30 april.<br />
13) Räkenskapsrevisorerna skola afgifva ett intyg öfver me<strong>de</strong>lnettoförsäljningspriset<br />
för hvarje af <strong>de</strong> ofvannämnda tre månadsperio<strong>de</strong>rna, s<strong>om</strong> skall öfversändas<br />
till k<strong>om</strong>iténs sekreterare <strong>och</strong>, efter bemyndigan<strong>de</strong> af nämnda k<strong>om</strong>ité, med<strong>de</strong>las<br />
arbetsgifvarne <strong>och</strong> arbetarne.<br />
14) Försäljningskontrakt för en längre tid än 12 måna<strong>de</strong>r skola ej medtagas<br />
i beräkningen vid mer än fyra på hvarandra följan<strong>de</strong> tre måna<strong>de</strong>rs revisioner.<br />
15) Räkenskapsrevisorerna skola ej medtaga i beräkningen vid revisionen<br />
kol <strong>från</strong> <strong>de</strong> antracitkolgrufvor, s<strong>om</strong> skola af k<strong>om</strong>itén bestämmas.<br />
16) Nämnda k<strong>om</strong>ité skall sammanträda minst en gång hvarje månad.<br />
17) K<strong>om</strong>itén skall afgöra frågor uppståen<strong>de</strong> i följd af påstådd öfverträ<strong>de</strong>lse<br />
af <strong>de</strong>nna öfverensk<strong>om</strong>melse, men ingen tvist skall upptagas eller afgöras<br />
af k<strong>om</strong>itén, så vida ej arbetsgifvarne <strong>och</strong> arbetarne hafva vid hvarje tillfälle<br />
försökt, men misslyckats att <strong>de</strong>nsamma afgöra.<br />
18) Aflöningarna till arbetarne vid <strong>de</strong> kolgrufvor, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna öfverensk<strong>om</strong>melse<br />
är gällan<strong>de</strong>, skola betalas en gång hvar fjorton<strong>de</strong> dag, så vida ej vid <strong>de</strong>ssa<br />
grufvor aflöningarna egt rum hvarje vecka, då <strong>de</strong>tta bruk skall fortfara.<br />
19) Aflöningarna för maskinister <strong>och</strong> eldare skola höjas eller nedsättas en<br />
månad senare än förändringarna träda i kraft för <strong>de</strong> öfriga arbetarne för hvilka<br />
<strong>de</strong>nna öfverensk<strong>om</strong>melse är gällan<strong>de</strong>.<br />
20) Revision för perio<strong>de</strong>n 1 september till 31 <strong>de</strong>cember <strong>1889</strong> skall bestämma<br />
aflöningarna un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna öfverensk<strong>om</strong>melse för <strong>de</strong> tre måna<strong>de</strong>rna, s<strong>om</strong><br />
taga sin början <strong>de</strong>n 1 februari 1890, <strong>och</strong> i afvaktan på resultatet af en sådan<br />
revision förbinda sig arbetsgifvarne att medgifva en förhöjning af 7'/, procent<br />
i arbetarnes löner, att träda i kraft <strong>de</strong>n 1 januari 1890.<br />
21) Denna öfverensk<strong>om</strong>melse skall fortfara i kraft i sex måna<strong>de</strong>r <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 1<br />
januari 1890, <strong>och</strong> <strong>de</strong>refter tills en<strong>de</strong>ra parten gifver sex måna<strong>de</strong>rs uppsägning,<br />
hvilken uppsägningsnotis skall aflemnas <strong>de</strong>n 1 juli 1890 eller <strong>de</strong>n 1 af hvilken<br />
s<strong>om</strong> helst följan<strong>de</strong> januari eller juli.<br />
Un<strong>de</strong>rskrifter.
407<br />
Principen af ofvanstäen<strong>de</strong> skala skall tillämpas vid lägre försäljningspris<br />
än 7 sh. 10'/, d. pr ton äfvens<strong>om</strong> vid <strong>och</strong> öfver försäljningspris af 14 sh. pr ton.
Ingåen<strong>de</strong> frakter till Cardiff<br />
med svenska <strong>och</strong> norska fartyg.<br />
408
409
Kolfrakter <strong>från</strong> Cardiff<br />
för segelfartyg <strong>år</strong> <strong>1889</strong>.<br />
410
411
Kolfrakter <strong>från</strong> Cardiff<br />
för ångfartyg <strong>år</strong> <strong>1889</strong>.<br />
412
413<br />
Från Cork.<br />
Till <strong>de</strong>nna hamn hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>från</strong> Norge införts 168 1 /, ton kabeljo<br />
<strong>och</strong> 6.289 tunnor sill mot all<strong>de</strong>les intet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888, hvarjemte tillförseln<br />
af is liktidigt öka<strong>de</strong>s <strong>från</strong> 3,067 till 3,581 ton <strong>och</strong> af brä<strong>de</strong>r <strong>från</strong> 100,573<br />
st. till 203,500 st. Sås<strong>om</strong> häraf synes, börja båda nyssanforda slag af fisk<br />
åter finna afsättning härstä<strong>de</strong>s, h varm ed, enligt min tro, nog k<strong>om</strong>mer att fortfara,<br />
<strong>de</strong>rest konsignatörerna blott sända säljbar vara. Hyfla<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r äro<br />
mycket <strong>om</strong>tyckta af härvaran<strong>de</strong> byggmästare. Hvad slutligen isimporten ang<strong>år</strong>,<br />
befarar jag, att <strong>de</strong>n tillväxt <strong>år</strong>ets import företett, icke k<strong>om</strong>mer att förnyas, då<br />
åtskillige bland <strong>de</strong> största konsumenterna af <strong>de</strong>nna vara hafva försett sig med<br />
maskiner för <strong>de</strong>nna varas tillverkning.<br />
Från Grimsby.<br />
Importen af trävaror har fortfaran<strong>de</strong> ökats <strong>och</strong> öfverstiger nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>s med <strong>om</strong>kring 31,000 loads. Prisen <strong>de</strong>ra hafva förblifvit fasta, men dä<br />
lagren mot <strong>år</strong>ets slut betydligen stegrats, äro utsigterna för 1890 icke synnerligen<br />
lofvan<strong>de</strong>, hvadan ock en nedgång i så väl pris s<strong>om</strong> frakter tor<strong>de</strong> vara att<br />
motse.<br />
Träfrakterna till <strong>de</strong>nna hamn hafva i me<strong>de</strong>ltal utgjort:<br />
Af jern <strong>och</strong> stål har importen uppgått till 10,516 ton, hufvudsakligen<br />
sås<strong>om</strong> barlast.<br />
Utförseln af stenkol har företett oafbruten liflighet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>och</strong> kolgrufveegarne<br />
hafva haft sv<strong>år</strong>t nog att fylla efterfrågan, emedan <strong>de</strong>n inhemska<br />
förbrukningen vida öfverstigit <strong>de</strong>n i me<strong>de</strong>ltal vanliga, hvaraf ock nämn<strong>de</strong> egare<br />
begagnat sig gen<strong>om</strong> att oafbrutet stegra prisen.<br />
Bästa »South Yorkshire» ångkol. hvilka vid <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s början kun<strong>de</strong> köpas<br />
för 10 sh. 6 d. pr ton. stego sålunda till 14 <strong>och</strong> 2:da h<strong>år</strong>da ångkol <strong>från</strong> 8. 6 till<br />
12. Sammanlagda utförseln belöpte sig till 559.048 ton, med 56,173 ton<br />
öfverskjutan<strong>de</strong> nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s. Häraf för<strong>de</strong>s till Sverige 171,692 <strong>och</strong> till<br />
Norge 43,814 ton.<br />
Kolfrakterna voro nära nog stationära, till<br />
Isimporten uppgick till 57,200 ton mot 52,990 un<strong>de</strong>r 1888, oaktadt<br />
tvänne här befintliga fabriker for konstgjord is voro i oafbruten verksamhet<br />
med en produktion af <strong>om</strong>kring 5,000 ton. Prisen å norsk is f. o. b. vexladc
414<br />
mellan 1 sh. 6 d. <strong>och</strong> 2 sh. 9 d. <strong>och</strong> cif.-prisen <strong>från</strong> 9 sh. till 10, allt pr ton. Vid<br />
transporten af <strong>de</strong>nna vara betinga<strong>de</strong>s en frakt <strong>från</strong> Brevig af 7 till 8 sh. pr ton.<br />
Fiskmarkna<strong>de</strong>n. Trawl-smackarne anses allt mera sås<strong>om</strong> föråldra<strong>de</strong> <strong>och</strong> ersättas<br />
af ångtrawls, likas<strong>om</strong> ock ångare byggas för fångst af torsk (cod), hvarvid<br />
<strong>de</strong> likale<strong>de</strong>s förses med trawls. Dessa fartygs — hvilka egas af bolag —<br />
förseen<strong>de</strong> med ångkraft möjliggör <strong>de</strong>ras sändan<strong>de</strong> till aflägsna fiskeplatser, t. ex.<br />
Färöarna <strong>och</strong> Island, då fiskbankarne i Nordsjön synas bliiva allt mera utfiaka<strong>de</strong>.<br />
Sås<strong>om</strong> en typ för dylika företag må här anföras »Sandö», s<strong>om</strong> byggts i Hull<br />
för £ 5,500. Den är 77 reg.-ton af 105 X 20 X UV, samt försedd midskepps<br />
med en fisksump (»perforated») förut<strong>om</strong> vanliga fisk- <strong>och</strong> isbehållare.<br />
Maskinerna äro »triplec<strong>om</strong>pound», med 12 3 /," X 20" cylindrar med 32 tums<br />
diameter <strong>och</strong> 22 tums slag. Med 148 slag <strong>och</strong> 150 B:» ånga har <strong>de</strong>n en<br />
me<strong>de</strong>lhastighet af 10'/, knop. Un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> öka<strong>de</strong>s Grimsbys fiskeflotta med<br />
14 dylika ångfiskebåtar, livadan <strong>de</strong>n nu eger 39 af <strong>de</strong>nna klass. De hafva<br />
samtliga lemnat mycket godt resultat <strong>och</strong> isynnerhet är <strong>de</strong>tta fallet med linfiskarena,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>marmåna<strong>de</strong>rna landat ofantliga kvantiteter helgeflundra,<br />
fånga<strong>de</strong> å fiskbankarne vid Färöarna <strong>och</strong> Island, hvarvid fångsten un<strong>de</strong>r 8 à<br />
10 dagar vanligen realiserats till £ 300 à 400. Endast ett enda norskt fartyg:<br />
af <strong>de</strong>nna klass — »Cornelius» — <strong>om</strong> 54 reg.-ton har <strong>från</strong> Grimsby <strong>de</strong>ltagit i<br />
<strong>de</strong>nna fångst; <strong>de</strong>t är dock vida mindre än <strong>de</strong> engelska ångarne af samma typ<br />
<strong>och</strong> har i <strong>de</strong>t hela icke lemnat lika gynsamt resultat s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa, ehuru <strong>de</strong>t<br />
gjort åtskilliga goda resor. Farhåga yttras dock af härvaran<strong>de</strong> fiskare att, <strong>om</strong><br />
dylika ofantliga fångster hvarje <strong>år</strong> företagas, fiskgrun<strong>de</strong>n snart skola upphöra<br />
att lemna så riklig tillgång.<br />
Qvantitetcn af ilandförd färsk fisk, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utgjor<strong>de</strong> 50,618 cwts,<br />
har, oaktadt nyssanförda ofantliga fångster, nedgått med 9,110 cwts mot <strong>de</strong>n<br />
un<strong>de</strong>r 1888. Orsaken härtill f<strong>år</strong> tillskrifvas minskad införsel af makrill <strong>från</strong><br />
Norge, hvaraf un<strong>de</strong>r 1888 hitför<strong>de</strong>s 32 laddningar <strong>om</strong> 50,522 lådor, men<br />
un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> blott 18 laddningar <strong>om</strong> 14,477 lådor.<br />
Ej en enda laddning sill har landats i Grimsby.<br />
Förut<strong>om</strong> ofvan anförda ångare »Cornelius» hafva blott 3 norska fiskesmackar<br />
besökt Grimsby, nämligen »Rutland» 3 resor samt »Solo» <strong>och</strong> »Duo» 2 hvar<strong>de</strong>ra,<br />
landan<strong>de</strong> tillsammans 1,150 cwts fisk.<br />
Här un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et gällan<strong>de</strong> pris å fisk hafva varit:
415<br />
Hullfirman Tbos. Wileon Sons & Co. har igångsatt regelbun<strong>de</strong>n ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse,<br />
en gång un<strong>de</strong>r hvarje vecka, mellan <strong>de</strong>nna hamn <strong>och</strong> Malmö, via<br />
Köpenhamn, hvarjemte samma firma träffat aftal med »Manchester, Sheffield &<br />
Lincolnshire Railway Co.» <strong>om</strong> öppnan<strong>de</strong>t af ångbåtsfbrbin<strong>de</strong>lse med Drammen<br />
un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Från Hull.<br />
Vid en öfversigt af <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s <strong>han<strong>de</strong>l</strong>srörelse i <strong>de</strong>nna hamn är <strong>de</strong>t angenämt<br />
att nära nog i alla hänseen<strong>de</strong>n kunna framhålla en tillökning i <strong>om</strong>sättningens<br />
<strong>om</strong>fång samt att, i <strong>de</strong>t stora hela, <strong>de</strong>raf vunna resultat utfallit vida<br />
gynsammare än un<strong>de</strong>r många förutgåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.<br />
Vända vi oss härvid i första rummet till <strong>sjöfart</strong>srörelsen, befinnes, att summan<br />
af <strong>de</strong>t hamnen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et besökan<strong>de</strong> tonnage af alla nationaliteter uppgått<br />
till 3,036,502 ton mot 2,919.320 ton un<strong>de</strong>r 1888. Den stadigt fortgåen<strong>de</strong><br />
tillökningen är i väsentlig mån att tillskrifva <strong>de</strong>n förträffliga beqvämlighet<br />
Alexandradockan erbju<strong>de</strong>r fartyg af stor drägtighet, i hvilket afseen<strong>de</strong> må framhållas,<br />
att äfven <strong>de</strong> största f. n. befintliga fartyg, s<strong>om</strong> besökt Hull, hafva<br />
utan <strong>de</strong>t ringaste uppehåll kunnat intagas i dockan, hvars slusströskel vid flod<br />
eger ett djup af 34 fot.<br />
Den konkurrens, s<strong>om</strong> eger rum mellan <strong>de</strong> båda här befintliga dockorna,<br />
har, ehuru <strong>de</strong>n onekligen är förmånlig för skeppsfarten, dock medfört ogynsamma.<br />
resultat med hänseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong>n ut<strong>de</strong>lning <strong>de</strong>ssa lemnat, men <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> trafiken<br />
un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> har dock medfört en väsentlig förbättring i <strong>de</strong>ssa vigtiga företags<br />
finansiella ställning.<br />
Hvad särskildt ang<strong>år</strong> <strong>de</strong>n svenska <strong>och</strong> norska skeppsfarten i <strong>de</strong>nna hamn,<br />
tor<strong>de</strong> en jemförelse mellan un<strong>de</strong>r senaste trenne <strong>år</strong> ank<strong>om</strong>na fartyg icke sakna<br />
intresse.<br />
Svenska fartyg.<br />
Korska fartyg.<br />
Häraf synes, att procenten af tonnage af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, jetnförd<br />
med summan af drägtigheten af samtliga fartyg, besökan<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna hamn.<br />
befinner sig i jemn stegring, nämligen:
416<br />
Fartyg af andra nationaliteter hafva hitk<strong>om</strong>mit <strong>från</strong> svenska <strong>och</strong> norska<br />
hamnar pä sätt nedan visas:<br />
Utklareringar af svenska <strong>och</strong> norska fartyg voro:<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
Fraktmarkna<strong>de</strong>n har med få undantag varit <strong>de</strong>n för skeppsredare mest<br />
gynsamma un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n tidrymd, s<strong>om</strong> förflutit efter senaste fransk-tyska krig.<br />
De höga fraktnoteringar, med hvilka <strong>år</strong>et öppna<strong>de</strong>s, hafva temligen väl bibehållet<br />
sig, men å andra sidan bör ihågk<strong>om</strong>mas, att driftkostna<strong>de</strong>n väsentligen stegrats<br />
gen<strong>om</strong> öka<strong>de</strong> pris å kol <strong>och</strong> aflöningar m. m. d. Mot <strong>år</strong>ets utgång inträd<strong>de</strong><br />
dock ett häftigt fall i frakterna, <strong>från</strong> hvilket, <strong>de</strong>ss värre, för närvaran<strong>de</strong> ringa<br />
utsigt finnes till snar förändring tiil <strong>de</strong>t bättre.<br />
Enligt af ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> fartygsbefälhafvare lemna<strong>de</strong> uppgifter, hafva för<br />
svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> besökt <strong>de</strong>nna hamn, efterståen<strong>de</strong> fraktsatser varit<br />
gällan<strong>de</strong>:<br />
Gruftimmer <strong>och</strong> pitprops.<br />
Kristianiafjor<strong>de</strong>n: jan. 25 sh., april 20 à 22 sh., juli 22 sh. 6 d., okt., 25<br />
à 27 sh., nov. 21 sh., <strong>de</strong>e. 22 sh.<br />
Fredrikshald: sept. 21 sh., okt. 26 sh., nov. 20 sh.<br />
Skien-Porsgrund: febr. 27 à 28 sh. 6 d., april 30 sh., sept. 30 sh, okt. 30 sh.<br />
Laurvig: okt. 25 sh. 6 d.: Kragerö: juli 29 sh., okt. 26 à 29 sh.<br />
Risör: jan. 25 sh., mars 22 sh., april 20 sh., juli 24 sh., sept. 25 sh., okt.<br />
25 à 26 sh., <strong>de</strong>c. 23 à 24 sh.<br />
Arendal: jan. 27 à 30 sh., febr. 27 sh., mars 19 sh. 6 d., maj 19 sh., juli<br />
24 sh., sept, 24 à 28 sh., okt. 26 sh., <strong>de</strong>c. 22 sh.<br />
Tve<strong>de</strong>strand: maj 19 sh., aug. 28 sh.; Grimstad: maj 20 sh.<br />
Kristiansand: jan. 29 sh., april 27 sh. maj 20 sh.<br />
Mandal: mars 27 sh. 6 d.<br />
Varberg: jan. 21 sh., april 16 sh., <strong>de</strong>c. 20 sh. (180 kub.-fot).<br />
Halmstad: april 19 sh., juli 22 sh., okt. 22 sh.<br />
Karlskrona: okt. 30 sh.; Kalmar: okt. 40 sh. (1,500 run.-ft), nov. 28 sh.
417<br />
Oskarshamn: maj 32 sh. 6 d. (1,500 run.-fot), juli 35 sh., sept. 37 sli. 6 d.,<br />
okt.—nov. 42 sh.<br />
Vestervik: jan. 50 sh., aug. 30 sh., sept. 30 sh.. <strong>de</strong>e. 37 à 42 sh.<br />
Sö<strong>de</strong>rhamn: juli 37 sh. 6 d. Hudiksvall: aug. 37 sh. 6 d., okt. 36 sh. 0 d.<br />
Sundsvall: aug. 38 sh. 0 d. Umeå: juli 40 sh. Meoi: okt.—nov. 40 sh.<br />
Luleå: sept. 43 sh.<br />
Plankor, hattens <strong>och</strong> brä<strong>de</strong>r.<br />
Trondhjem: jan. 32 sh. 6 d. Laurvig: april 23 sh.<br />
Göteborg: jan. 40 sh. Nordmaling: sept 37 sh. ö d.. nov. 47 sh. 6 d. Wadsö:<br />
aug. 50 sh. Arohangel: juni 51 sh. 3 d. juli—aug. 50 sh. Gefle:<br />
aug. 37 sh. 6 d., sept. 30 à 32 sh. 6 d., okt. 30 sh. Piteå: sept. 40<br />
sh. Hernösand: maj 35 sh., juli 40 sh. okt. 36 sh. 6 d., nov. 35 sh.,<br />
<strong>de</strong>c. 40 sh.<br />
Sundsvall: juli 34 à 35 sh., nov. 32 sh. 6 d. Sö<strong>de</strong>rhamn: sept. 32 sh. 6 d.<br />
Skellefteå: sept. 40 sh., okt. 41 sh. 3 d., nov. 50 sh.<br />
Hudiksvall: nov. 38 sh. Hallsta: juli 32 sh. 6 d., sept. 32 sh. 6 d. Husum:<br />
juli 36 sh., sept. 36 sh.<br />
Örnsköldsvik: okt. 37 sh. 6 d. Haparanda: okt. 45 sh.<br />
Luleå: nov. 46 sh. 6 d. Skutskär: juli 32 sh. 6 d.. nov. 30 sh.<br />
Helsingborg: aug. 30 sh. 3 d. Abo: sept. 30 sh. Viborg: sept. 35 sh. Björneborg:<br />
sept. 33 sh. Torneå: okt. 42 sh. 6 d. Kronstadt: okt. 30 sh.<br />
Kotka: okt. 40 sh., nov. 35 sh.<br />
Ved (firewood.)<br />
Kronstadt: okt. 45 sh. (famn). Umeå: <strong>de</strong>c. 45 sh.<br />
Sundsvall: okt. 45 sh., nov. 40 à 45 sh.<br />
Trämassa.<br />
Göteborg: jan. 7 sh., febr. 8 sh. 6 d., april 6 sh., sept. 8 sh. 6 d., okt.<br />
8 sh. 3 d. Arendal: okt. 15 sh.<br />
Pitchjrinevirke.<br />
Darien: juli £ 6. 2. 6. Pensacola: okt. £ 5. 17. 6.<br />
Quebee: 30 sh. (load), 70 sh. (stånd.).<br />
Is.<br />
Brevig: april 8 sh., juli, sept., okt. <strong>och</strong> nov. 8 sh. 6 d.<br />
Kragerö: juni 8 sh. 6 d., sept. 9 sh. 6 d. Risör: okt. 9 sh.<br />
Kristiania: juni 10 sh., sept. 9 sh. Dröbak: juni 10 sh. 6 d.<br />
Möss: juli 10 sh. Laurvig: sept. 9 sh. 6 d.<br />
Ka/ta <strong>och</strong> petroleum.<br />
Phila<strong>de</strong>lphia: febr. 4 sh. New-York: april 3 sh. 9 d. à 3 sh. o d., <strong>de</strong>c. 3 sh.<br />
Harts.<br />
Savannah: febr. 3 sh. 6 d., aug. 4 sh. Wilmington: jan. 3 sh. 10'/, d..<br />
april 3 sh. 6 d.<br />
Terpentin.<br />
Savannah: febr. 5 sh., juli 5 sh.. aug. 5 sh. 3 d.<br />
Wilmington: nov. 5 sh. Brunswick: <strong>de</strong>e. 4 sh. 9 d.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 27
417<br />
Tjära. Wilmington: jan. 3 sh. 10/, d-, april 3 sk 9 d.<br />
B<strong>om</strong>ullsfrö. Parahyba: jan. 27 sh. 6 d., febr. 27 sh. 6 d.<br />
Barkextrakt. Miramichi: okt. 7 sh. 6 d. (barrel).<br />
Johannisbönor. Cyprus: juni 25 sh., juli 29 sh., <strong>de</strong>c. 32 sh. Larnaca: jun?<br />
25 sh.<br />
Bönor <strong>och</strong> majs. Saffi: jan. 5 sh. Casablanca: jan. 4 sh. 9 d. (qu.)<br />
Med tillfredsställelse må anföras, att <strong>sjöfart</strong>srörelsen i <strong>de</strong>nna hamn ej någon,<br />
gång un<strong>de</strong>r aret blifvit störd af allvarligare strejker bland dockarbetare eller<br />
sjömän.<br />
Smör har importerats <strong>från</strong> Sverige i betydligt ökad mängd, troligen till<br />
följd af <strong>de</strong>n snabba befordran till Manchester <strong>och</strong> andra inlands-markna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong><br />
gen<strong>om</strong> Wilson-liniens ångare i samverkan med Hull & Barnsley. Railway &<br />
Dock C<strong>om</strong>p. anordnats <strong>och</strong> hvarigen<strong>om</strong> på fredag <strong>från</strong> Göteborg afsändt smör<br />
n<strong>år</strong> nyss anförda afsättningsorter <strong>om</strong>kring kl. 10 på nästföljan<strong>de</strong> måndags f. m.<br />
Bidragan<strong>de</strong> härtill är ock, att svenskt smör här alltjemt vinner ökadt anseen<strong>de</strong><br />
samt säljes un<strong>de</strong>r eget namn — sås<strong>om</strong> »svenskt» —, hvilket utan tvifvel är en<br />
förändring i rätt riktning. Antalet försäljningsställen i Hull, hvilka erbjuda<br />
sina kun<strong>de</strong>r svenskt <strong>och</strong> danskt smör, är i starkt tilltagan<strong>de</strong>, men fara värdt är,<br />
att <strong>de</strong>nna affär ej sällan bedrifves på ett för producenten icke i allo förmånligt<br />
sätt. Så påstås, att i åtskilliga af <strong>de</strong>ssa försäljningsställen smör afyttras till<br />
inköpspris eller t. o. m. <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r, endast för att locka afnämare af andra varor<br />
sås<strong>om</strong> té ni. m., likas<strong>om</strong> ock att ej sällan smör af un<strong>de</strong>rhaltig beskaffenhet utbju<strong>de</strong>s<br />
sås<strong>om</strong> »bästa svenskt» eller »danskt». Smörimporten <strong>från</strong> Norge har<br />
ännu icke lyckats återvinna <strong>de</strong>n <strong>om</strong>fattning, <strong>de</strong>n tillförene eg<strong>de</strong>, troligen emedan<br />
prisen i hemlan<strong>de</strong>t å <strong>de</strong>nna vara äro mera lönan<strong>de</strong>, åtminstone un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>marhalf<strong>år</strong>et,<br />
än s<strong>om</strong> här ernås un<strong>de</strong>r nuvaran<strong>de</strong> starkt utveckla<strong>de</strong> konkurrens.<br />
Totalimporten till Hull un<strong>de</strong>r förra <strong>år</strong>et af så väl smör <strong>och</strong> margarin s<strong>om</strong><br />
fläsk <strong>och</strong> ister företer en ofantlig tillökning, hufvudsakligen orsakad af <strong>de</strong>n<br />
stora utveckling, förbin<strong>de</strong>lsen med Förenta Staterna ernått gen<strong>om</strong> Wilsonska<br />
firmaDS talrika ångare, hvadan ock konkurrensen i alla rigtningar in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sgren befinner sig i stegring. Ett härvaran<strong>de</strong> in<strong>om</strong> smör- <strong>och</strong> margarinbranschen<br />
sysselsatt hus har lemuat följan<strong>de</strong> med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna:<br />
»Markna<strong>de</strong>n öppna<strong>de</strong>s med god efterfrågan, hvilken fortfor un<strong>de</strong>r januari,<br />
hvarvid 125 à 130 sh. med lätthet betinga<strong>de</strong>s för smör af finaste qvalitet.<br />
Margarin fann likale<strong>de</strong>s jemn afsättning till 40 à 70 sh., allt efter beskaffenhet.<br />
Un<strong>de</strong>r början af februari inträffa<strong>de</strong> ett prisfall af 5 sh., hvilket dock mer<br />
än återvanns mot måna<strong>de</strong>ns slut med anledning af minskad införsel, hvarvid<br />
prisen sprungo upp till 135 à 138 sh. Härvid förblefvo <strong>de</strong> till midten af<br />
mars, då på en gång ett fall af 20 sh. inträffa<strong>de</strong>, samt <strong>de</strong>refter prisen ytterligare<br />
nedgingo till <strong>de</strong>ss finaste vara mot slutet af april betinga<strong>de</strong> högät 100<br />
sh. Margarin <strong>de</strong>remot rönte lik tidigt god efterfrågan, med ganska ringa prisförändring.<br />
Un<strong>de</strong>r maj inträd<strong>de</strong> åter en reaktion med 5 sh. högre pris un<strong>de</strong>r<br />
större <strong>de</strong>len af måna<strong>de</strong>n, hvarefter prisen åter nedgingo till <strong>de</strong>ss att un<strong>de</strong>r juni<br />
blott 95 sh. betinga<strong>de</strong>s för l:ma vara. Un<strong>de</strong>r juli stego prisen åter något,<br />
till <strong>om</strong>kring 114 sh., un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t 42 sh. till 64 sh. betala<strong>de</strong>s för margarin.<br />
Augusti ingick med god efterfrågan, hvarvid 110 à 116 sh. erhölls för finaste<br />
smör, <strong>och</strong> fortforo <strong>de</strong>ssa pris till midten af september, då en stegring af 4 sh.<br />
försiggick, bibehållan<strong>de</strong> sig un<strong>de</strong>r hela oktober, <strong>och</strong> äfven un<strong>de</strong>r november vexla<strong>de</strong><br />
prisen mellan 116 <strong>och</strong> 120 sh. samt för margarin mellan 45 <strong>och</strong> 68 sh.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cember inträd<strong>de</strong> en hastig stegring ända till 138 sh. med god efterfrågan,<br />
men un<strong>de</strong>r måna<strong>de</strong>ns senare hälft antogs t. o. m. 118 å 122 sh. för<br />
finaste vara, hvaremot priset å margarin förblef oförändrad».»
419<br />
Fläsk har un<strong>de</strong>r senaste tvänno är blifvit en allt mera betydan<strong>de</strong> importartikel<br />
<strong>från</strong> Göteborg. Enligt sakkunnig persons uppgift anses <strong>de</strong>nna vara fullt<br />
jemförlig med <strong>de</strong> bästa märken af andra slagterier, <strong>och</strong> all anledning finnes <strong>de</strong>rtill<br />
att <strong>de</strong>nna import k<strong>om</strong>mer att vidare utveckla sig.<br />
Agg införas <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena till <strong>de</strong>nna hamn i endast obetydlig<br />
mängd, men antagligt är, att en snar ändring häri k<strong>om</strong>mer att inträda, hvarvid<br />
synnerlig uppmärksamhet bör egnas ät <strong>de</strong>ras <strong>om</strong>sorgsfulla inpackning <strong>och</strong> sortering<br />
samt att <strong>de</strong> äro absolut färska.<br />
Boskap. Från Norge har en jemförelsevis betydlig import af f<strong>år</strong> egt rum<br />
till <strong>de</strong>nna marknad. Enligt uppgift betala<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första <strong>de</strong>l relativt<br />
höga pris af till Norge öfversän<strong>de</strong> uppköpare, med anledning hvaraf ett ej obetydligt<br />
antal f<strong>år</strong> senare liitsän<strong>de</strong>s i konsignation un<strong>de</strong>r förhoppning, att motsvaran<strong>de</strong><br />
pris skulle för <strong>de</strong>m ernås. Dessa förhoppningar blifva dock ofta svikna,<br />
medföran<strong>de</strong> i ej få fall ganska betydliga förluster. För att ifrågavaran<strong>de</strong> import<br />
skall kunna försökas med hopp <strong>om</strong> gynsamt resultat, erfordras dock att<br />
allvarliga åtgär<strong>de</strong>r vidtagas till f<strong>år</strong>afvelns förbättran<strong>de</strong>. Djuren hitk<strong>om</strong>ma i för<br />
magert tillstånd <strong>och</strong> lämpa sig ej för gödning härstä<strong>de</strong>s. En väsentlig olägenhet<br />
är ock ur engelske köpares synpunkt att svansarne ej afstubbats medan<br />
djuren ännu voro lam.<br />
Nedan anförda pris betinga<strong>de</strong>s för <strong>de</strong>ssa f<strong>år</strong>, allt efter storlek <strong>och</strong> hull:<br />
De slagta<strong>de</strong> kropparnes vigt vexla<strong>de</strong> mellan 32 <strong>och</strong> 42 fi>.<br />
Sannolikt till följd af fo<strong>de</strong>rbrist i Norge hitsän<strong>de</strong>s åtskilliga nötboskapsdjur<br />
<strong>från</strong> StavaDger, men med undantag af några mjölkkor, s<strong>om</strong> funno god afsättning,<br />
var <strong>de</strong>ras beskaffenhet mycket un<strong>de</strong>rhaltig.<br />
Is importera<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Norge i ökad mängd, betingan<strong>de</strong> något högre pris än<br />
un<strong>de</strong>r 1888, hvilket dock berod<strong>de</strong> af högre frakter, ty f. o. b. prisen förblefvo<br />
ungefärligen <strong>de</strong>samma. Den firma, s<strong>om</strong> här är <strong>de</strong>n största förbrukaren af<br />
nämnda vara, gifver <strong>de</strong>n norska isen obestridligt företrä<strong>de</strong> framför konstgjord,<br />
emedan <strong>de</strong>n förra smälter bättre <strong>och</strong> gifver <strong>de</strong>n fisk, till hvars förvaring <strong>de</strong>n<br />
använ<strong>de</strong>s, ett renare utseen<strong>de</strong>, än då artificiel is begagnas. Emellertid utvidgar<br />
»The Hull Manufacturing Ice C:o» sin anläggning <strong>och</strong> uppställer nya apparater,<br />
hvartill dock anledningen närmast tor<strong>de</strong> böra sökas dcri att bolaget redan nedlagt<br />
ett betydligt kapital i företaget. Ej osannolikt k<strong>om</strong>ma prisen å norsk i<br />
att un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> blifva högre med anledning af <strong>de</strong>n milda vintern <strong>och</strong><br />
ökad arbetskostnad, hvilket åter inverkar uppmuntran<strong>de</strong> på <strong>de</strong>n inhemska tillverkningen<br />
af <strong>de</strong>nna vara.<br />
Fisk har införts <strong>från</strong> Sverige i betydligt ökad mängd, hvaremot importen<br />
<strong>från</strong> Norge aftagit. De för sill betinga<strong>de</strong> pris uppgifvas af <strong>de</strong>n största härvaran<strong>de</strong><br />
firma i <strong>de</strong>nna affärsgren hafva varit:
420<br />
Det allmänna resultatet af <strong>de</strong>nna hamns fiskeindustri kan näppeligen anses<br />
tillfredsställan<strong>de</strong>. Nya anordningar påkallas för att ernå någon behållning af<br />
<strong>de</strong>nsamma. För nämnda ändamål utbytas <strong>de</strong> hittills brukliga segelsmackarna allt<br />
mera mot ångtrawlers, likas<strong>om</strong> ock un<strong>de</strong>r senaste tid en flotta af linfiskeångsmackar<br />
utrustats. Till följd af nu anförda förhållan<strong>de</strong> har ett stort antal<br />
segelsmackar utbjudits i markna<strong>de</strong>n, <strong>och</strong> funnit afnämare i norrmän, s<strong>om</strong> inköpt<br />
ej få till jemförelsevis billiga pris.<br />
Träimporten har likale<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et rönt en märklig utveckling. Totalimporten<br />
af sågadt virke <strong>från</strong> alla län<strong>de</strong>r utvisar sålunda en tillökning mot närmast<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> af 66,733 loads samt af hugget virke 37,722 loads, <strong>och</strong><br />
en mycket betydlig an<strong>de</strong>l häraf har k<strong>om</strong>mit Sverige <strong>och</strong> Norge till godo. Denna<br />
affärsgren har lemnat ganska tillfredsställan<strong>de</strong> resultat, då <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1888 <strong>år</strong>s<br />
höst inträdda prisstegringen förblifvit beständan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> antagligen k<strong>om</strong>ma <strong>de</strong>ssa<br />
pris att fortfara<br />
äro betydliga.<br />
äfven nn<strong>de</strong>r stundan<strong>de</strong> säsong, <strong>om</strong> än härvaran<strong>de</strong> lager f. D.<br />
Korn. Skeppningarna häraf <strong>från</strong> Sverige hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et fallit till en<br />
mycket låg siffra, på samma gång s<strong>om</strong> totalimporten af <strong>de</strong>tta sä<strong>de</strong>sslag nedgått<br />
till föga mera än hälften mot un<strong>de</strong>r 1888. Svensk vara har ej varit af god<br />
beskaffenhet, hvadan ock resultatet af skeppningarna un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets förra hälft ej<br />
tor<strong>de</strong> utfallit förmånligt för exportörerna.<br />
Hafre har likale<strong>de</strong>s hitförts <strong>från</strong> bå<strong>de</strong> Sverige <strong>och</strong> Danmark i betydligt<br />
mindre mängd än tillförene, men, då behofvet af <strong>de</strong>tta sa<strong>de</strong> fortfaran<strong>de</strong> varit<br />
<strong>de</strong>tsamma, har <strong>de</strong>n sålunda uppk<strong>om</strong>na bristen blifvit fylld <strong>från</strong> Ryssland.<br />
Stenkol. Totalqvantiteten af hitfördt kol har uppgått till:<br />
Prisen stego betydligt mot <strong>år</strong>ets utgång, till följd af ökad produktionskostnad<br />
<strong>och</strong> stegrad efterfrågan. Bästa »South-Yorkshire» h<strong>år</strong>da ångkol betinga<strong>de</strong><br />
såle<strong>de</strong>s, f. o. b. Hull, un<strong>de</strong>r jan.—juni 10 à 11 sh., juni—nov. 11 sh. à 11<br />
sh. 6 d., men mot slutet af <strong>de</strong>cember 15 sh.<br />
TJn<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et här gällan<strong>de</strong> kolfrakter synas af bifoga<strong>de</strong> tabell.
Kolfrakter <strong>från</strong> Hull <strong>år</strong> <strong>1889</strong> (pr keel)<br />
för segelfartyg.<br />
421
422
423<br />
Tjära. Totalinförseln häraf utgjor<strong>de</strong> 19,401 tunnor — eller 3,000 9t.<br />
mera än un<strong>de</strong>r 1888 —, men minska<strong>de</strong>s af svensk vara.<br />
Un<strong>de</strong>r arets första måna<strong>de</strong>r betala<strong>de</strong>s »Archangel» med 13 à 14 sh. <strong>och</strong><br />
»Stockholm» med 22 sh., hvilken senare, på grund af bristan<strong>de</strong> tillgång, un<strong>de</strong>r<br />
juli steg till 24 sh. 6 d., un<strong>de</strong>r oktober <strong>och</strong> november till 25 sh. 6 d. <strong>och</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>cember till 26 sh. Vid <strong>år</strong>ets utgång stod »Archangel» i 18 sh. <strong>och</strong><br />
»Stockholm!) i 27 sh. à 27 sh. 6 d. Den verkligen <strong>från</strong> Sverige införda qvantiteten<br />
häraf utgjor<strong>de</strong> en obetydlighet.<br />
Från Limerick.<br />
Importen af is har rönt någon minskning, i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n utgjor<strong>de</strong> 5,861 ton<br />
mot 6,672 ton un<strong>de</strong>r 1888, hvaremot af hylla<strong>de</strong> golfbrädcr <strong>och</strong> lådämnen tillför<strong>de</strong>s<br />
770 std mot 600 std un<strong>de</strong>r sistanförda är. Ständigt ökad begärlighet<br />
har visat sig för färdiga lådor, hvilka finna användning vid mejerier <strong>och</strong> bisquitfabriker.<br />
Det största härvaran<strong>de</strong> svinslagteri begagnar »refrigeratorer», hvadan<br />
förbrukningen af is tor<strong>de</strong> ytterligare k<strong>om</strong>ma att aftaga.<br />
Från Liverpool.<br />
Hela utrikes skeppsfarten på Liverpools hamn <strong>år</strong> <strong>1889</strong> ställer sig sålunda<br />
i jemförelse med 1888:<br />
I <strong>de</strong>ssa siffror ing<strong>år</strong> icke summan af <strong>de</strong>n inrikes skeppsfarten, hvilken är<br />
vanligen större i afseen<strong>de</strong> på antalet fartyg än <strong>de</strong>n utrikes, men mycket betydligt<br />
mindre i afseen<strong>de</strong> på drägtighet.<br />
Liks<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> har benägenheten att använda allt större fartyg i<br />
<strong>de</strong>n utrikes farten vidhållits. Me<strong>de</strong>ldrägtigheten af ank<strong>om</strong>na fartyg är 1,210<br />
ton mot 1,176 ton <strong>år</strong> 1888.<br />
V<strong>år</strong>a fartyg hafva <strong>de</strong>ltagit i trafiken på hamnen med, sås<strong>om</strong> vanligt, närmare<br />
500 fartyg <strong>om</strong> en fjer<strong>de</strong>dols million ton.<br />
De svenska segelfartygen synas på väg att försvinna <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna trafik.<br />
Endast 21 ank<strong>om</strong>mo hit un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et mot 28 <strong>år</strong> 1888. Äfven antalet ångfartyg<br />
har minskats, så att svenska flaggan representera<strong>de</strong>s af blott 68 fartyg mot 82<br />
<strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et; men sammanlagda drägtigheten af <strong>de</strong>ssa 68 fartyg är<br />
icke så synnerligen mycket mindre, 50,676 mot 54,560 ton, beroen<strong>de</strong> <strong>de</strong>rpä<br />
att större fartyg — ångfartyg — användts, <strong>och</strong> me<strong>de</strong>ldrägtigheten har ökats<br />
till 745 ton mot 666 <strong>år</strong> 1888. Fraktförtjensten har också ökats till £ 57.880<br />
mot £ 50,395.<br />
Den norska skeppsfarten på Liverpool utvisar tillväxt i alla afseen<strong>de</strong>n:<br />
antal fartyg 412 mot 405, drägtighet 209,580 mot 198.471 ton, me<strong>de</strong>ldrägtighet<br />
509 mot 490 samt sammanlagd fraktförtjenst £ 449.715 eller 21 sh.<br />
pr ton mot £ 334.270 eller 16 sh. 6 d. pr ton <strong>år</strong> 1888 <strong>och</strong> £ 283,715<br />
eller 13 sh. 6 d. är 1887 <strong>och</strong> £ 286,330 eller 13 sh. 6 d. <strong>år</strong> 1886.
424<br />
De största summorna imjena<strong>de</strong>s, pä sätt utvisas af <strong>de</strong> båda tabellerna, i<br />
hitförseln af trävaror <strong>från</strong> Oanada <strong>och</strong> Pitehpine-hamnarna <strong>och</strong> i utförseln till<br />
La Platå <strong>och</strong> Brasilien af stenkol <strong>och</strong> till någon <strong>de</strong>l styckegods.<br />
V<strong>år</strong>t <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i b<strong>om</strong>ullsförseln har så godt s<strong>om</strong> upphört; men en <strong>om</strong>ständighet<br />
bör nämnas: för första gången har ett norskt ångfartyg tagit <strong>de</strong>l i<br />
<strong>de</strong>n <strong>och</strong> intjenat S. 4,400 eller 65 sh. pr ton. Det vore att önska att andra<br />
ängfartyg försökte sig i <strong>de</strong>nna fart, s<strong>om</strong> lemnar stor förtjenst åt engelska ångfartyg.<br />
Förtjensten i farten <strong>från</strong> Brasilien, s<strong>om</strong> för några <strong>år</strong> tillbaka var ansenlig,<br />
i synnerhet för svenska fartyg, har också k<strong>om</strong>mit på väg att upphöra, på grund<br />
<strong>de</strong>raf att också här b<strong>om</strong>ullen <strong>om</strong>hän<strong>de</strong>rtages af ångfartygsre<strong>de</strong>rierna.<br />
V<strong>år</strong>t <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong> i risförseln <strong>från</strong> Bortre Indien synes också vara förbi;<br />
men frakter af socker <strong>från</strong> Sunda- <strong>och</strong> Philippinska öarna hafva inbragt ensamt<br />
för norska fartyg <strong>de</strong>n betydan<strong>de</strong> summan af S. 19,550 mot £ 12,610 nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>.<br />
Från Norge hafva <strong>de</strong> norska fartygen hitfört allt mera hyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong><br />
is, men betydligt mindre pitpropslast.<br />
Antalet norska ångbåtar har ökats till 52 mot 32 nästlidna <strong>år</strong>, men man<br />
kan ännu icke tala <strong>om</strong> någon regelbun<strong>de</strong>n ångtrafik emellan Liverpool <strong>och</strong> Norge,<br />
måhända med undantag af »Courierss nära månatliga resor <strong>från</strong> <strong>och</strong> till Fredriksstad.<br />
Angfartygsförbin<strong>de</strong>lsen mellan Liverpool <strong>och</strong> Göteborg har uppehållits med<br />
ungefär samma antal resor.<br />
Summarisk uppgift öfver <strong>de</strong>n svenska skeppsfarten på Liverpool<br />
<strong>år</strong> <strong>1889</strong>.
425<br />
Summarisk uppgift öfver <strong>de</strong>n norska skeppsfarten på Liverpool<br />
<strong>år</strong> <strong>1889</strong>.<br />
Ingåen<strong>de</strong> frakter i Liverpool.<br />
Mintimmer <strong>och</strong> props.<br />
Christiania: mars—april 29 à 30 sh.<br />
Laurvig: april 31 sh., juli 35 sh.<br />
Kragerö: januari 35 sh., mars 29 à 30 sh.<br />
Porsgrund: mars 31 sh.<br />
Risör: jan. 40 sh., mars 30 à 33 sh.
426<br />
Hyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r.<br />
Fredriksstad: jan. 35 sh., mars 24 sh. 6 d. à 30 sh., april 30 sh., maj 28<br />
sh., aug. 37 sh. 6 d., okt. 40 sh.<br />
Fredrikshald: okt.—<strong>de</strong>c. 40 sh.<br />
Lauirig: april 30 gh.<br />
Drammen: mars—april 31 sh. à 32 sh. 6 d.<br />
Plankor.<br />
Port Medway: mars 67 sh. 6 d.<br />
Sheet Harbour: april—maj 62 sh. 6 d.<br />
Shediac: juni 68 sh. 9 d., juli 67 sh. 6 d., aug. 68 sh. 6 d.<br />
Pugwash: JUDI 65 sh.<br />
Parrsboro: juni 65 sh.<br />
Halifax: juli 60 sh.<br />
Baie Verte: juli 52 sh. 6 d. à 65 sh., <strong>de</strong>c. 73 sh. 9 d.<br />
Dalhousie: aug. 66 sh. 3 d.<br />
Chatham: sept. 72 sh. 6 d.<br />
Staf.<br />
Christiania: april 29 sh.<br />
Drammen: maj 30 sh., okt. 46 sh.<br />
H<strong>om</strong>melvig: sept. 35 sh., okt. 37 sh.<br />
Pitchpine.<br />
Pensacola: april 5. 10. 0 à 5. 15. 0, juni 6. 0. 0 à 6. 10. 0, juli 6. 17. 6.<br />
Mobile: maj 6. 5 0, aug. 6. 15. 0,<br />
Pascagoula: okt. 5. 15. 0.<br />
Greenheart.<br />
Essequibo: jaD. 1 sh. 1 d.<br />
Demerara: febr. 1 sh. 2 d., april 1 sh. 3 d., maj 1 sh. 2 d., juli 1 sh. 3 d.<br />
nov. 1 sh. 6 d., <strong>de</strong>c. 1 sh. 4'/, d.<br />
Mahogni.<br />
Laguna: mars 42 sh. 6 d., april 47 sh. 6 d., maj 43 sh. 9 d. à 47 ah. 6 d.,<br />
sept. 47 sh. 6 d.<br />
Minatitlan: mars—april 52 sh. 6 d.<br />
Tuxpani: sept. 67 sh. 6 d.<br />
Färgträ.<br />
Old Harbour: april—maj 33 sh., juDi 30 sh.<br />
Black River: april 32 sh.<br />
Tlaeotalpan: juli 52 sh. 6 d.<br />
Trämassa, 50 %.<br />
Skien: jan. 12 sh., aug. 11 sh.<br />
Drammen: febr. 11 à 12 sh.. april—maj 11 sh.<br />
Christiansand: maj 11 sh.<br />
Porsgrund: okt. 11 sh.<br />
Socker.<br />
Parahyba: febr. 15 sh.<br />
Samarang: juli 35 sh., okt. 47 sh. 6 d.<br />
Passaruan: sept. 35 sh. k 37 sb. 6 d.<br />
Surabaya: okt. 47 sh. 6 d.<br />
Manilla: okt. 40 sh.
427<br />
B<strong>om</strong>ull.<br />
Bio Gran<strong>de</strong>: jan. 3 sh. 8 d. à 7 sh. 16 d.<br />
Parahyba: febr. 5 sh. 16 d.<br />
Savannah: <strong>de</strong>c. 3 sh. 8 d.<br />
Harpix.<br />
Wilmingtoo: april—maj 3 sh. 6 d.<br />
Savannah: juli 3 sh. 4 1 /, d., sept.—<strong>de</strong>c. 3 sh. 4 1 /, d.<br />
Charleston: nov.—<strong>de</strong>c. 3 sh. 6 d. à 3 sh. 9 d.<br />
New-York: nov. 2 sh. -tV, d.<br />
Terpentin.<br />
Savaunah: juli 4 sh. 7'/, d., aug. 3 sh. 10'/., d., sept. 4 sh. 7 1 /, d., <strong>de</strong>e.<br />
5 sh.<br />
Charleston: nov. 5 sh.<br />
Is.<br />
Risör: febr. 11 sli., april 13 sh., aug. 13 à 15 sh.<br />
Kragerö: mars 10 sh., april 9 sh., juni 12 à 15 sh., aug. 13 sh., sept. 14 sh.<br />
Lyngör: april 9 sh. t! d.<br />
Dröbak: april 10 sh. 6 d.<br />
Petroleum.<br />
New-York: mars 3 sh.<br />
Tjära.<br />
Archangel: jan. 2 sh. 10'/a d., aug. 3 sh. 6 d.<br />
Salpeter.<br />
Pisagua: juli 30 sh.<br />
Apelsiner.<br />
Valencia: mars 1 h. 6 d.<br />
Utgåen<strong>de</strong> frakter i Liverpool.<br />
Kol.<br />
Buenos Avres: jan. 30 sh.. febr. 30 à 32 sh., mars 32 sh. 6 d., maj 33 sh.<br />
6 d., juni 31 sh., juli 30 sh., aug. 32 sh. 6 d. à 33 sh., sept. 30 sh.<br />
6 d., okt. 32 sh. 6 d. à 33 sh., nov. 31 sh., <strong>de</strong>e. 27 sh.<br />
Rosario: febr. 36 à 39 sh., maj 39 sh., aug. 40 sh.<br />
Santos: jan. 25 sh., mars 29 sh., juni 28 sh., okt. 32 sh.<br />
Bahia: okt. 20 a 21 sh., sept. 25 sh.<br />
Ceara: jan. 20 sh., okt. 22 sh.<br />
Para: febr. 22 sh. 6 d., april d:o. juli d:o.<br />
Knsenada: juni 34 sh., aug. 33 sh.. okt. 34 sh.. nov. 29 à 31 sh.<br />
Rio Janeiro: april 25 sh.<br />
Montevi<strong>de</strong>o: sept. 30 sh. 6 d.<br />
Genua: aug. 9 sh. 6 d.<br />
Rangoon: jan. 10 sh. ü d.<br />
Salt.<br />
Bergen: jan. 10 sh.. okt. 7 sh.<br />
Christiansund: 7 à 10 sh.<br />
Arendal: april 5 sh. 6 d.
Vardö: maj 7 sh.<br />
Köpenhamn: febr. 7 sh. 6 d.<br />
Malmö: maj 4 sh. 3 d.<br />
Halifax: mars 7 sh., febr. 8 sh.<br />
Quebec: april 5 sh. à 5 sh. 6 d.<br />
Archangel: maj 6 sh.<br />
Port Natal: nov. 31 sh.<br />
428<br />
Cokes.<br />
Christiania: jan. ti sh. ti d., okt. 7 sh.<br />
Aarhuus: maj ö sh.<br />
Köpenhamn: sept. 10 sh. 0 d., okt. 11 sh. 6 d. à 13 sh. 9 d., nov. 12 sh.<br />
Styckegods.<br />
Buenos Ayres: jan. 36 sh., febr.—mars 37 sh. 6 d., april 46 sh., maj 35 sh.,<br />
juni 35 sh. 6 d., aug. 44 sh., okt. 37 sh. 6 d., <strong>de</strong>c. 33 sh.<br />
Rio Janeiro: febr. 33 sh., okt,-—nov. 30 sh. à 33 sh. 6 d.<br />
Santos: <strong>de</strong>c. 30 sh.<br />
Bahia: nov. 31 sh. 6 d.<br />
Kosario: <strong>de</strong>c. 39 sh.<br />
Santa Fé: okt. 49 sh.<br />
Port Natal: maj 43 sh. 9 d., juni 45 sh.<br />
Bahia Blanca: april 41 sh.<br />
Christiania: mars 13 sh. ti d., sept. 11 sh.<br />
Island: mars 14 sh.<br />
Oljekakor.<br />
Kallundborg: juni 10 sh., aug. 9 à 10 sh., okt. 10 sh. 6 d.<br />
Beck.<br />
Brindisi: nov. 11 sh.<br />
Jernbaneskenor.<br />
Paysandu: <strong>de</strong>c. 42 sh.<br />
Superfosfat.<br />
Savannah: jan. 10 sh.<br />
Från Middlesbro.<br />
Den för <strong>de</strong>tta distrikt vigtigaste artikeln, lackjern, har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et fördubblats<br />
i vär<strong>de</strong>, hvilket åter medfört enahanda inverkan på prisen af manufaktureradt<br />
jern <strong>och</strong> stål. Skeppningarna häraf stego betydligt <strong>och</strong> förrå<strong>de</strong>n vid<br />
<strong>år</strong>ets slut voro mycket reducera<strong>de</strong>. Likaså har priset å cokes mer än fördubblats<br />
sedan <strong>år</strong>ets ingång <strong>och</strong> stenkol stigit med 75 %.<br />
har utgjort till:<br />
Exporten häri<strong>från</strong><br />
Den minska<strong>de</strong> importen af tackjera till Sverige bar utan tvifvel berott af<br />
<strong>de</strong>n <strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna vara ålagda tull. Af kol <strong>och</strong> cokes har exporten till Sverige<br />
<strong>och</strong> Norge bibehållit sig ungefärligen lika med <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>.
429<br />
Skeppningen af salt <strong>från</strong> <strong>de</strong>nna hamn befinner sig i jemnt stigan<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
liar häraf un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utförts till Sverige 2,500 <strong>och</strong> till Norge 2,800 ton.<br />
Likaså visar utförseln af slagg-gödning tillökning bå<strong>de</strong> till Sverige <strong>och</strong> Norge.<br />
Tillförseln af trävaror <strong>från</strong> Sverige har betydligt aftagit, troligen i följd<br />
af brist på segelfartyg, <strong>och</strong> har <strong>de</strong>nsamma förflyttats till andra hamnar, <strong>de</strong>r<br />
regelbun<strong>de</strong>n ångbåtsförbin<strong>de</strong>lse med nämnda land förefinnes. Från Norge har<br />
<strong>de</strong>remot <strong>de</strong>nna import <strong>och</strong> framför allt <strong>de</strong>n af pappersmassa fullt bibehållit sig<br />
<strong>och</strong> tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n sistanförda antagligen k<strong>om</strong>ma att ytterligare utveckla sig.<br />
Från Milford.<br />
Fiskeindustrien i <strong>de</strong>nna hamn har vunnit en betydlig tillökning <strong>och</strong> i samband<br />
<strong>de</strong>rmed äfven importen af is <strong>från</strong> Norge, hvaraf 15 laddningar un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
ank<strong>om</strong>mo mot 3 un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, hvarjemte ytterligare tillökning<br />
i <strong>de</strong>nna import kan motses. Ej osannolikt är nämligen, att <strong>de</strong>nna hamn k<strong>om</strong>mer<br />
att utveckla sig till en af <strong>de</strong> mest betydan<strong>de</strong> fiskhamnar i Storbritannien,<br />
sedan <strong>de</strong>n f. n. befintliga bristen på bostä<strong>de</strong>r för <strong>de</strong>n fiskeidkan<strong>de</strong> personalen<br />
hunnit afhjelpas- De för <strong>de</strong>n transatlantiska trafiken afsedda dockorna hafva<br />
ännu icke nått för ändamålet erfor<strong>de</strong>rlig fulländning, men har dock en passagerareångare<br />
<strong>från</strong> New-York försöksvis en gång här landsatt sin last.<br />
Från Newcastle.<br />
I <strong>de</strong>t forlöbne Aar har Antallet af vore hertil ank<strong>om</strong>ne Skibe naaet sit<br />
höieste Punkt. Den samle<strong>de</strong> svenske Tonnage belöb sig saale<strong>de</strong>s till 117,117<br />
mod 110,863 i 1888 og 102,233 i 1887, og <strong>de</strong>n norske til 272,462 mod<br />
218,790 i 1888 og 192,769 i 1887. Af <strong>de</strong>n for <strong>1889</strong> anförte Tonnage tilhörte<br />
80,210 svenske og 129,431 norske Dampskibe. Antallet af <strong>de</strong> Sömæud,<br />
s<strong>om</strong> beman<strong>de</strong><strong>de</strong> disse Skibe, var for <strong>de</strong> svenskes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> 3,264 og for<br />
<strong>de</strong> norske 6,627 Mænd, af hvilke igjen 696 for med svenske og 3,314 med<br />
norske Dampskibe. Det Opsving, s<strong>om</strong> Newcastle saale<strong>de</strong>s fremviser, antages at<br />
være et af <strong>de</strong> mange Beviser for <strong>de</strong> gunstige Ti<strong>de</strong>r for al Han<strong>de</strong>l og Skibsfart<br />
i Aaret <strong>1889</strong>. Et glæ<strong>de</strong>ligt M<strong>om</strong>ent i <strong>de</strong>tte Opsving, Newcastle betræffen<strong>de</strong>,<br />
er, at Indkjöbet til Norge af u<strong>de</strong>nlandske Skibe ikke s<strong>om</strong> för alene bestaar<br />
af ældre, men af nye Skibe, i<strong>de</strong>t 5,462 Ton fal<strong>de</strong>r paa her nybygge<strong>de</strong><br />
og 1,065 paa et ældre Dampskib. Den indkjöbte Seilskibs-Tounage belöb sig<br />
til 2,650. Uanseet <strong>de</strong>n Velstandskil<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> Skibsfarten maa formo<strong>de</strong>s at have<br />
været for <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger i <strong>de</strong>t forlöbne Aar, er <strong>de</strong>r sikre Tegn paa en stigen<strong>de</strong><br />
Forkjærlighed for Damp versus Seil. Af förliste, syge og nödli<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
norske Sömænd er <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> hjemsendt över Newcastle 421 mod 517 i 1888,<br />
hvoraf 365 med <strong>de</strong>t Ostlandske Lloyds Dampskibe og 48 til Bergen med »Norge».<br />
Til Sverige hjemsendtes 8 svenske Sömænd.<br />
De mange Interesser u<strong>de</strong>nfor Hjemlan<strong>de</strong>ne, s<strong>om</strong> henhöre un<strong>de</strong>r Skibsfarten,<br />
har <strong>de</strong>t hidtil tilhört individuelle Bestræbelser at forsvare, og nogen Sanimenslutning<br />
for ved forene<strong>de</strong> Anstrængelser at sikre sig mod Överlast, i Lighed,<br />
for Ex., med <strong>de</strong> engelske ForeDinger, har ikke existeret. Den nordiske Skibsre<strong>de</strong>rforening,<br />
s<strong>om</strong> ifjor stifte<strong>de</strong>s med ovennævnte Forinaal for Öie, maa <strong>de</strong>rfor<br />
ansees s<strong>om</strong> et Skridt fremad ogsaa i <strong>de</strong>n anty<strong>de</strong><strong>de</strong> Betning. Föreningens Anmodning<br />
til <strong>de</strong>tte Vicekonsulat <strong>om</strong> at blive gjort bekjendt med <strong>de</strong> Usaneer og<br />
ska<strong>de</strong>lige lokale Forhold etc., s<strong>om</strong> her matte fin<strong>de</strong>s, efterfulgtes <strong>de</strong>rfor gjerne,
430<br />
og da <strong>de</strong>nne Indberetning muligens tär<strong>de</strong> være af Betydning ogsaa her, har<br />
man ne<strong>de</strong>nfor tiUadt sig at fremk<strong>om</strong>me med en noget forkortet Afskrift af<br />
samme:<br />
»I Anledning af <strong>de</strong>t förste Spörgsmaal, at la<strong>de</strong> un<strong>de</strong>rsöge i <strong>de</strong>tte Distrikt<br />
<strong>de</strong> for Re<strong>de</strong>rierne ska<strong>de</strong>lige Befragtnings- og Certeparfci-Klausuler, Afregningsog<br />
andre Usancer, har jeg at med<strong>de</strong>le, at <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>s en Usanee, s<strong>om</strong> her har<br />
indsneget sig un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t bekvemme Navn »Cust<strong>om</strong> of the Port», men s<strong>om</strong> i<br />
Virkelighe<strong>de</strong>n er ensbety<strong>de</strong>n<strong>de</strong> med <strong>de</strong>n stærkeres Ret ligeqverfor <strong>de</strong>n svage, og<br />
un<strong>de</strong>r hvilken en stor Del af vore mindre svenske og norske Skibe li<strong>de</strong>r; i<br />
Kraft af samme har Minetömmer og Kulleskarp, <strong>de</strong>r losses i Tyne Dock, at<br />
ilandbringes ved Mandskabet, <strong>om</strong>endskjöndt Certepartiet stipulerer klart og ty<strong>de</strong>ligt<br />
nok, at Lasten skal tages fra Skibet af Kjöbman<strong>de</strong>n, og da Lasten först<br />
maa flö<strong>de</strong>s for senere at trækkes paa Land (af Fartöiets Besætning), er <strong>de</strong>tte<br />
ikke alene et bryds<strong>om</strong>t Arbei<strong>de</strong>, men Tidspil<strong>de</strong>n er ogsaa stor, især naar Fartöiet<br />
ligger et Stykke fra Land.<br />
»Blandt Overgreb, s<strong>om</strong> vel ikke kan kal<strong>de</strong>s Usanee, men s<strong>om</strong> ogsaa kan<br />
henregnes un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n stærkeres Ret ligeoverfor <strong>de</strong>n svage, kan nævnes, at Udbetaling<br />
af Liggedagspenge for<strong>de</strong>tnieste negtes al<strong>de</strong>les, og at en <strong>de</strong>lvis Udbetaling<br />
af samme næsten ansees s<strong>om</strong> en liberal Fremgangsmaa<strong>de</strong> af Kjöbman<strong>de</strong>n.<br />
U<strong>de</strong>n Tvivl vil<strong>de</strong> begge disse Overgreb kunne reduceres, for ikke at sige ganeke<br />
standses, naar <strong>de</strong>t ty<strong>de</strong>liggjor<strong>de</strong>s at man ikke længere agte<strong>de</strong> at la<strong>de</strong> sig<br />
behandle paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> og <strong>om</strong> nödvendigt at la<strong>de</strong> Loven afgjöre Sägen.<br />
Den engelse Ret er, s<strong>om</strong> bekjendt, retfærdig nok og vil neppe godkjen<strong>de</strong> s<strong>om</strong><br />
sCust<strong>om</strong> of the Port» en Fremgangsmaa<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n i Tyne Dock beskrevne;<br />
thi »Cust<strong>om</strong> of the Port» kan vel i flere Tilfæl<strong>de</strong>r <strong>om</strong>fatte Tvistighe<strong>de</strong>r ved<br />
Land mellem Skipper og Kjöbmand, naar Certepartiet ikke bestenit in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r<br />
noget <strong>de</strong>r<strong>om</strong>; men <strong>de</strong>n er <strong>de</strong>rimod neppe istand til at ophæve kontraktsmæasige<br />
Betingelser, s<strong>om</strong> Kjöbman<strong>de</strong>n har bun<strong>de</strong>t sig til i Certepartiet. Det förste<br />
Udlæg ved en Proces, i Förening med <strong>de</strong>n noget indvikle<strong>de</strong> og kostbare engelske<br />
Rettergang, er afskrækken<strong>de</strong> for alle Udlændinge og ikke mindst for en<br />
Skipper, hvis korte Ophold ved Land <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n er hemmen<strong>de</strong> i flere Retninger.<br />
Om <strong>de</strong>n nordiske Skibsre<strong>de</strong>rforening har til Hensigt at söge fjernet Usancer<br />
af <strong>de</strong>n her berörte Slags, og at staa en Skipper bi med Raad og Daad, naar<br />
han i Udlan<strong>de</strong>t li<strong>de</strong>r en saadan Överlast, s<strong>om</strong> han ikke Belv magter at beskytte<br />
sig imod, da bnr<strong>de</strong> sikkerlig en almin<strong>de</strong>lig Tilslutning af vore Skibe alene af<br />
<strong>de</strong>nne Grund kunne ventes at fin<strong>de</strong> Sted, og da en saadan Tilslutning ikke vil<br />
koste <strong>de</strong> her berörte mindre Fartöier mere end <strong>om</strong>trent ti à femten Kröner,<br />
vil jo et saadant Udlæg være overk<strong>om</strong>meligt og vist ogsaa vel anvendt. Sammenslutning<br />
hörer imidlertid ikke til Nordboens — i<strong>de</strong>tmindste ikke Nordman<strong>de</strong>ns<br />
— fremragen<strong>de</strong> Egenskaber, og samme kan vel anses for at være <strong>de</strong>n værste<br />
Usanee, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>res Förening vil faa at kjæmpe med, men s<strong>om</strong> ogsaa er Anstrængelsen<br />
værd; thi <strong>de</strong>t maa formo<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>n har gjort mere Ska<strong>de</strong> for<br />
Han<strong>de</strong>l og Söfart end alle <strong>de</strong> andre tilsammen.<br />
Bevidsthe<strong>de</strong>n <strong>om</strong> <strong>de</strong> Vanskelighe<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n nordiske Skibsre<strong>de</strong>rforening<br />
har at overvin<strong>de</strong>, og Önsket <strong>om</strong> muligfc at fremme en god Sag, har bevirket,<br />
at jeg allere<strong>de</strong> er gaaet noget u<strong>de</strong>nfor min egentlige Opgave. Imidlertid vil jeg<br />
ikke i <strong>de</strong>nne Förbin<strong>de</strong>lse undla<strong>de</strong> at med<strong>de</strong>le, hvad <strong>de</strong>r tur<strong>de</strong> have sin Betydning<br />
s<strong>om</strong> Vidnesbyrd fra herværen<strong>de</strong> Foreninger, hvis Formaal og Opgave, saavidt<br />
jeg kan forstaa, er nogetsaanær <strong>de</strong> samme s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n nystifte<strong>de</strong> nordiske<br />
Förenings. Alene Newcastle og Hartlepool tæller tre og Sun<strong>de</strong>rland en saadan<br />
Förening, <strong>de</strong>r alle er stifte<strong>de</strong> for at beskytte Skibsfarten for Överlast med <strong>de</strong>n<br />
bestemte Opfatning for Öie, at saadan Överlast angaar <strong>de</strong>n hele Stånd, hvem
431<br />
<strong>de</strong>t <strong>de</strong>rfor ogsaa tilk<strong>om</strong>mer s<strong>om</strong> saadan at forsvare. Og naar Nödvendighe<strong>de</strong>naf<br />
Sanimenslutning har gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> blandt engelske Skibsre<strong>de</strong>re, <strong>de</strong>r<br />
ikke alene individuelt, i Magt og Væl<strong>de</strong>, er af förste Rang, men hvis Skibe<br />
hovedsagelig gaar i Fart paa <strong>de</strong>res eget Land, eller med <strong>de</strong>tte s<strong>om</strong> Centrum,<br />
hvor meget större er ikke Nödvendighe<strong>de</strong>n for vore Fartöier, hvis Fart næsteu<br />
u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> er paa fremmed Grund. De Resultater, s<strong>om</strong> opnaaes ved disse<br />
forene<strong>de</strong> Anstrængelser, er ofte bety<strong>de</strong>lige, for at ikke sige storarte<strong>de</strong>, og beviser<br />
klart, hvilken Styrke og Magt <strong>de</strong>r ligger i Enighed. Ingen Usancer eller<br />
Magtsprog, <strong>de</strong>t være sig fra Stater, Authoriteter eller Korporationer, respekteres<br />
her, ligesaalidt s<strong>om</strong> Foreningerne böier sig for tvivls<strong>om</strong>me D<strong>om</strong>me, <strong>de</strong>t være<br />
sig hjemme eller i Udlan<strong>de</strong>t. Naar <strong>de</strong>t gjæl<strong>de</strong>r en vilkaarlig Fremfart af en<br />
u<strong>de</strong>nlandsk Stat, og naar <strong>de</strong>res egen Magt og Midler ikke strækker til, gjöres<br />
Henven<strong>de</strong>lse til <strong>de</strong>t engelske U<strong>de</strong>nrigs<strong>de</strong>partement, ved hvis Mellemk<strong>om</strong>st <strong>de</strong>n<br />
spanske Regjering saale<strong>de</strong>s, ifölge Koreningens (The North of England Protecting<br />
and In<strong>de</strong>mnity Association) sidste Rapport, sees at være aftvunget Tilbagebetaling<br />
af en bety<strong>de</strong>lig Mulkt, s<strong>om</strong> et Dampskib var ilagt for feilagtig Udfærdigelse<br />
af Ladningens Manifest. Navnene paa disse engelske Foreninger ere<br />
i <strong>de</strong>tte Distrikt:<br />
1. North of England Protecting and In<strong>de</strong>mnity Association.<br />
2. North of England Freight, Demurrage and Defence Association.<br />
3. West Hartlepool Freight & Demurrage Association.<br />
4. Demurrage and Defence Association.<br />
»Af hvilke Navne <strong>de</strong>t vil fremgaa, at Foreningernes Formaal er mere betegnen<strong>de</strong><br />
end s<strong>om</strong> er tilfæl<strong>de</strong>t med <strong>de</strong>n Nordiske.<br />
»Det formenes at <strong>de</strong>r ikke kan lægges for megen Vægt paa en praktisk<br />
Fremstilling og Anven<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong>t Beskyttelsessystem, <strong>de</strong>r opfattes at være<br />
Kjernepunktet i <strong>de</strong>n nordiske Förening, saale<strong>de</strong>s for Ex. hvorle<strong>de</strong>s en Skibsförer<br />
har at forhol<strong>de</strong> sig, og til hveui han har at henven<strong>de</strong> sig, naar han i<br />
Udlan<strong>de</strong>t tiltrænger og tilk<strong>om</strong>mer Hjælp, hvilke Bewtemmelser visselig bliver en<br />
vansklig Opgave at löse, men s<strong>om</strong> af <strong>de</strong>nne Grund <strong>de</strong>rfor ikke tör forbigaaes.<br />
Hvad angaar ska<strong>de</strong>lige lokale Certepartiklausuler, da fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r ingen, saavidt<br />
vi<strong>de</strong>s, af nogen sær<strong>de</strong>les graveren<strong>de</strong> Slags. Opfatningen af disse sees <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n<br />
ofte, s<strong>om</strong> ved enhver Han<strong>de</strong>l, fra et forskjelligt Ståndpunkt. Blandt saadanne<br />
Klausuler kan nævnes <strong>de</strong> i Kulcertepartierne, til Ost- og Vestindien ofte gangbare,<br />
hvorved Skibet ansvarliggjöres for <strong>de</strong>t indtagne Kvantum Kul, hvis Rigtighed<br />
Föreren ingen Anledning har til at overty<strong>de</strong> sig <strong>om</strong>. Sandsynlighe<strong>de</strong>n<br />
for, at <strong>de</strong>t opgivne Kvantum er feilagtig, er dog ringe, hvad <strong>de</strong>r lettelig vil<br />
forstaaes, naar <strong>de</strong>t tages i Betragtning, at Levering af Kul til Skibet berörer<br />
fire forskjellige Parter, nemlig Grubek<strong>om</strong>paniet, Kjöbman<strong>de</strong>n, Jernbanek<strong>om</strong>paniet<br />
(<strong>de</strong>r bringer Kullene til Afskibningsste<strong>de</strong>t) og Dokk<strong>om</strong>paniet, til hvem Afgift<br />
betales for hver Ton Kul, hvis særskildte Interesser udöver en Kontrol,<br />
<strong>de</strong>r niaa antages at være Garanti for rigtig Vægt; men da en saadan foregaarher<br />
i store Partier, fra fire indtil ti Tons, i Henhold til Kulvognens Störrelse,<br />
og da <strong>de</strong>r til Udlosningeu s<strong>om</strong> oftest benyttes en mere <strong>de</strong>taljeret Metho<strong>de</strong>, tör<br />
<strong>de</strong>t nok hæn<strong>de</strong>, at Tabet un<strong>de</strong>rti<strong>de</strong>n bliver föleligt nok.<br />
»Besvarelsen af Paragraf B: Ska<strong>de</strong>lige lokale resp. personlige Forhold, formeneä<br />
at være gjort ovenfor. Det tur<strong>de</strong> dog være af Interesse her paa <strong>de</strong>tte<br />
Sted at beröre <strong>de</strong> ska<strong>de</strong>lige Forhold eller Resultater, s<strong>om</strong> uforstandig Befragtning<br />
i Hjemlan<strong>de</strong>ne ikke saa sjel<strong>de</strong>n förer med sig. Saadanne Befragtninger<br />
gaar for sig i Norge, mellem Kjöbmand og Skipper <strong>om</strong> Vaaren, for <strong>de</strong>t meste<br />
u<strong>de</strong>n Mellemk<strong>om</strong>st af Mægler, ofte to à tre Maane<strong>de</strong>r förend Konnessementets<br />
Un<strong>de</strong>rtegning, og da er Certepartiet glemt, eller <strong>de</strong>t ansees s<strong>om</strong> en Kontrakt
432<br />
for sig selv, hvis Betingelser ere uafhængige af Ordformen i Konnessementet,<br />
<strong>de</strong>r igjeo efter altnin<strong>de</strong>lig Opfatning kun ansees s<strong>om</strong> et Kvitteringsbevis for rigtig<br />
Modtagelse af Lasten. Fölgen heraf bliver at Henvisning til Certepartiet<br />
u<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s, og Konnessementet, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t sidst un<strong>de</strong>rtegne<strong>de</strong> Papir, bliver bin<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
for Skipperen. De ska<strong>de</strong>lige Fölger, s<strong>om</strong> beraf kan opstaa, er indlysen<strong>de</strong>, iaær<br />
naar <strong>de</strong>t erindres, at et saadant Konnessement sælges til Udlan<strong>de</strong>t til <strong>de</strong>n höiest<br />
by<strong>de</strong>n<strong>de</strong> gjenuem en Agent, at nogen Förbin<strong>de</strong>lse mellem Aflaster og Modtager<br />
fölgelig ikke existerer, og at <strong>de</strong>nne ofte er uvi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> <strong>om</strong> Certepartiets Tilværelse.<br />
Ska<strong>de</strong>lige lokale Fülger er imidlertid ogsaa opstaae<strong>de</strong> ved saadan uforstandig<br />
Befragtning, saavidt bekjendt dog alene ved Ladninger af Stav, i<strong>de</strong>t man har<br />
bun<strong>de</strong>t sig til at losse samme ved en navngiven Fabrik eller Kai og saale<strong>de</strong>s<br />
gjort sig afhængig af sanmies lokale Forhold, i Henhold ti! hvilke Liggedagene<br />
ikke indrömmes fra <strong>de</strong>n Dag, Fartöiet er færdig til at losse, men fra <strong>de</strong>n Dag,<br />
<strong>de</strong>r er Pläds ved Fabriken eller Kaien. Om <strong>de</strong>nne Opfatning er lovlig, kan<br />
<strong>de</strong>r maaske være <strong>de</strong>lte Meninger <strong>om</strong>, men <strong>de</strong>us Anven<strong>de</strong>lse vil<strong>de</strong> være undgaaet,<br />
<strong>om</strong> Skibet s<strong>om</strong> vanligt var bun<strong>de</strong>t til at losse i <strong>de</strong>n Havn, hvortil <strong>de</strong>t var bestenit.»<br />
Seamens and Firemens Union (Söinæn<strong>de</strong>nes og Fyrbo<strong>de</strong>rnes Förening) stifte<strong>de</strong>s<br />
ifior med <strong>de</strong>t Maal for Öie, at forhindre u<strong>de</strong>nlandske Sömænd i at erhol<strong>de</strong><br />
Tjeneste <strong>om</strong>bord paa engelske Skibe. Ethvert Medlem forpligter sig til<br />
ikke at forhyre sig med et Skib isammen med eller <strong>om</strong>bord paa hvilket <strong>de</strong>r<br />
tin<strong>de</strong>s en Udlænding, med mindre <strong>de</strong>nne har faret fire Aar med engelske Skibe.<br />
Indrullering i <strong>de</strong>nne Förening har været almin<strong>de</strong>lig, og <strong>de</strong>n er <strong>de</strong>rfor stærk<br />
nok til at gjennemförc sin Beslutning. Oprin<strong>de</strong>lsen til Föreningens Stiftelse<br />
forstaaes at bave sin Grund i <strong>de</strong>n Opfatning, at u<strong>de</strong>nlandake Söfolk lod sig forhyre<br />
for en ringere Betaling end Tilfæl<strong>de</strong>t var med Engelskmænd, og at hino<br />
<strong>de</strong>rfor drog Hyren ned for dissc. Om Sandhe<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>nne Paastand er <strong>de</strong>r<br />
rimeligvis <strong>de</strong>lte Meninger, men indrömmes maa <strong>de</strong>t vistnok, at en Hob Römlinger,<br />
i Skjul hos en Boardingmaster, er mere begjærlig efter hurtig Expedition<br />
end efter sin Bet, hvad Störreisen af Hyren angaar, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>t nok oftc<br />
passer en Boardingmaster bedre at blive af med Kun<strong>de</strong>r af <strong>de</strong>nne Slags jo for<br />
jo hellere, u<strong>de</strong>n altid aò staa paa <strong>de</strong>res Bedste. Konkurraneen fra <strong>de</strong>nne Klasee<br />
Söfolk er imidlertid af mindre Betydning, sammenlignet med <strong>de</strong>t store Antal<br />
u<strong>de</strong>nlandske Söfolk, s<strong>om</strong> eliers pleie<strong>de</strong> at k<strong>om</strong>me hertil for at söge Hyre, og<br />
for hvem <strong>de</strong>t nok ogsaa ofte var en Nödvendighed at fin<strong>de</strong> Employ snarest muligt.<br />
Saalænge <strong>de</strong>nne Förening staar ved Magt — og <strong>de</strong>t er ikke godt at forstaa,<br />
hvad <strong>de</strong>r skul<strong>de</strong> give Anledning til <strong>de</strong>ns Oplösning, bör enhver u<strong>de</strong>nlandsk<br />
hyresögen<strong>de</strong> Sömand ikke alene hol<strong>de</strong> sig borte, men heller ikke u<strong>de</strong>nfor England<br />
forhyre sig med et engelsk Skib for en kortere Reise, med mindre Returtefordring<br />
til Hjemmet eller Forhyringsste<strong>de</strong>t sikres ham. I modsat Fald staar<br />
han ved Ank<strong>om</strong>sten til England paa en bar Bakke. Paamönstringer af <strong>de</strong>nne<br />
Slags gaar ofte for sig i Havne paa Kontinentet, ja selv i Sverige og Norge,<br />
med en engelsk Havn s<strong>om</strong> Maal for Reisen. Ved Ank<strong>om</strong>aten <strong>de</strong>rtil afmönstres<br />
hele Mandskabet og <strong>de</strong>n ovennævnte Förenings Love forhindrer han»<br />
vi<strong>de</strong>re Fart med Skibet.<br />
Gellivuremalm. Viee-Consulatct har gjort flere Forsög paa at k<strong>om</strong>me i<br />
Besid<strong>de</strong>lse af paali<strong>de</strong>lig Un<strong>de</strong>rretning angaaen<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne Malms praktiske Brug<br />
barhed og san<strong>de</strong> Værdi paa <strong>de</strong>t engelske Marked, men u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>t er lykkes<br />
i <strong>de</strong>n Udstrækning, s<strong>om</strong> man hav<strong>de</strong> önsket. For at disae forsögsvise Un<strong>de</strong>rsogelser<br />
ikke skul<strong>de</strong> blive tillagt en större Vægt end <strong>de</strong> fortjener, er Henven<strong>de</strong>lserne<br />
alene gjort ad privat Vei. De ne<strong>de</strong>nanförte Med<strong>de</strong>lelser er <strong>de</strong>rfor væsentlig<br />
af <strong>de</strong>n Slags, s<strong>om</strong> ligger fremme i Dagen for enhver lagttager. Det
433<br />
vi<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s, at 57,881 Ton Gellivaremalm indfortes til Newcastle i 1888<br />
for at <strong>om</strong>dannes til Rujern, og at <strong>de</strong>t hidtil ikke har erhvervet sig endog et<br />
mid<strong>de</strong>lmaadigt Ren<strong>om</strong>mé paa <strong>de</strong>t engelske Marked, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>t brätte Ophör af<br />
næsten al Indförsel af <strong>de</strong>nne Malm, s<strong>om</strong> fandt sted i <strong>1889</strong>, un<strong>de</strong>r hvilket Aar<br />
ikke en eneste Ladning indfortes hertil, i sig selv er et Bevis, <strong>de</strong>r ikke tåler<br />
til Malmens For<strong>de</strong>l — til Middlesbro indfortes to og til West Hartlepool en<br />
Ladning — og <strong>de</strong>tte Bevis bliver end mere talen<strong>de</strong>, naar <strong>de</strong>t tages i Betragtning,<br />
at Aaret <strong>1889</strong> var meget godt for Tilvirkning af Jern og Staal, og fölgelig<br />
ogsaa for Forbrug af Malm, hvoraf <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s fra Bilbao ifjor indfortes<br />
hertil 275,712, mod 256,661 i 1888. Om Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>tte Ophör maa söges<br />
i Malmens mindre go<strong>de</strong> Bestand<strong>de</strong>le eller i <strong>de</strong> store Transport<strong>om</strong>kostninger, har<br />
man ikke faaet nogen bestemt Oplysning, men <strong>de</strong>t vi<strong>de</strong>s dog med temmelig stor<br />
Sikkerhed, at Malmen, <strong>om</strong>end sær<strong>de</strong>les jernholdig, in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r Fosfor i en saa<br />
stor Grad, at <strong>de</strong>ns Anven<strong>de</strong>lse til Staal <strong>de</strong>rved vanskeliggjöres, liges<strong>om</strong> Fragten<br />
fra Luleå til England stiller sig saare ugunstig sammenlignet med Malmfragterne<br />
fra andre Lan<strong>de</strong>. Den sidstnævnte Aarsag vil vistnok for läng Tid vanskeliggjöre<br />
Konkurreneen med engelske Malmsorter selv af 2:<strong>de</strong>n eller 3:die Rang.<br />
Og selv <strong>om</strong> <strong>de</strong>r ganake bortsees fra <strong>de</strong> berörte Transportforhold, ifölge hvilke<br />
alene Fragten fra Luleå, til Englands Ostkyster opgives at være 13 Sh. pr Ton,<br />
mod 7 Sh. og 6 D. fra Bilbao, formenes <strong>de</strong>t at ogsaa Naturforhol<strong>de</strong>ne i Luleå<br />
ere imod en jevn profltable Export; thi en Standsning af al TJdfÖrsel tre à fire<br />
Maane<strong>de</strong>r <strong>om</strong> Aaret kan neppe undgaa at före med sig Vanskelighe<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong><br />
ikke kan rettes paa ved en forceret Udskibning i S<strong>om</strong>mermaane<strong>de</strong>rne. hvilket<br />
er Tilfæl<strong>de</strong>t for Ex. med Trælast; thi Maltn taaler intet Oplag u<strong>de</strong>nfor Værket,<br />
til hvilket <strong>de</strong>t næsten beständig föres lige fra Skibet; modsat Fald forhöies<br />
Omkostningerne bety<strong>de</strong>lig, og af <strong>de</strong>nne Grund bliver en jevn Tilförsel i Læng<strong>de</strong>n<br />
næsten en Nödvendighed. Ofoten vil <strong>de</strong>rfor i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> besid<strong>de</strong> et<br />
Fortrin for <strong>de</strong>t svenske Udskibningssted, <strong>de</strong>r vel for en Del forringes ved Malmfelternes<br />
længere Afstand fra <strong>de</strong>n norske Kyst, men s<strong>om</strong> vel igjen opveies ved<br />
<strong>de</strong>n kortere Sövei til England og <strong>de</strong>rfor ogsaa ved en forholdsvis billigere Fragt.<br />
Denne Forskjel i Fragt antages at være 3 à 4 Sh. pr Ton i Ofotens Favör.<br />
— Gellivaremalmens Fremtid paa Ver<strong>de</strong>nsmarke<strong>de</strong>t faar staa <strong>de</strong>rhen. Et Skridt<br />
fremad er vistnok allere<strong>de</strong> vun<strong>de</strong>t ved <strong>de</strong>n saakaldte »Basic Process»,* <strong>de</strong>r fordriver<br />
eller uska<strong>de</strong>liggjör Fosfor i Jernmalm, men s<strong>om</strong> igjen antages, skriver<br />
sir J. L. Bell i sitt Værk, at være saa kostbar, att <strong>de</strong>t var uvist <strong>om</strong> Udbyttet,<br />
erholdt ved <strong>de</strong>nne Process; var bedre end <strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> opnaae<strong>de</strong>s af <strong>de</strong> dyrere<br />
men renere Malmsorter, hvis Omdanning til Staal fordrer en mere enkelt Fremgangsmaa<strong>de</strong>.<br />
»Men ved <strong>de</strong>nne Metho<strong>de</strong>», nævnes <strong>de</strong>r senere i <strong>de</strong>tte Værk<br />
(Si<strong>de</strong> 713 og 714) »har dog tydske Fabrikanter været istand til at exportere<br />
Staalskinner for Sporvognstrafik, saa långt ind i <strong>de</strong>t Indre af England s<strong>om</strong> til<br />
Birmingham, til en Pris af 10 Sh. pr Ton billigere, end <strong>de</strong> kun<strong>de</strong> erhol<strong>de</strong>s i<br />
England.»<br />
Toldopgaverne for <strong>1889</strong> in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r adskilligt af lnteresse for De forene<strong>de</strong><br />
Riger. De udviser saale<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>t fra Sverige indförte Kvantum af Deals,<br />
Battens og Bord belöb sig til 39,150 Loads, eller <strong>om</strong>trent Halvparten af Kvantumet<br />
fra alle andre Lan<strong>de</strong>; Norge <strong>de</strong>rimod igjen staar höiest paa Listen med<br />
Hensyn til Miuetömmer, hvoraf <strong>de</strong>r fra Norge indfortes 44,484 Loads og fra<br />
Sverige 39,207. Den samme Pläds indtager Norge, hvad Indförselen til Tynen<br />
* Sir J. Lowthian Bell. Principles of the Manufactnre ot Iron S: Steel. London 1884.<br />
Si<strong>de</strong> 4 & 28.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 28
434<br />
af fersk Fisk angaar. Fra Norge k<strong>om</strong> <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s 809 Ton og fra Sverige<br />
350. Af disse 809 fal<strong>de</strong>r <strong>om</strong>trent Halvparten paa hter af <strong>de</strong> herpaa gaaen<strong>de</strong><br />
tven<strong>de</strong> norske Linjer. Den hele Import til Tyne-Flo<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>nne Vare belöb<br />
sig til 2,066 Ton, <strong>de</strong>r er <strong>om</strong>kring 400 Ton mindre end i 1888. Importen<br />
foregaar, med Undtagelse af mindre Kvantum fra engelske Kysthavne, næsten<br />
u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> fra Sverige, Norge og Danmark. Store Forhaabninger knyttcr sig<br />
til <strong>de</strong>nne Import af fersk Fisk, naar <strong>de</strong>n nye, snbvenere<strong>de</strong> Dampskibslinje k<strong>om</strong>mer<br />
istand mellem Newcastle og Norges Vestkyst, og at <strong>de</strong>nne hyppige Förbin<strong>de</strong>lse<br />
vil være af störste Betydning, <strong>om</strong> noget ellers kan gjöres i <strong>de</strong>nne Betning,<br />
er indlysen<strong>de</strong>, men paa samme Tid maa <strong>de</strong>t erindres at England selv er næsten<br />
paa alle Kanter <strong>om</strong>ringet af talrige, rige Fiskegrun<strong>de</strong>, hvorfor Konkurrencen<br />
paa <strong>de</strong>tte Felt mere vil blive. at betragte s<strong>om</strong> et Lotteri end s<strong>om</strong> en jevn profitable<br />
Forretning; heller ikke bör <strong>de</strong>t glemmes at Fisk er i England mere en<br />
Biret paa <strong>de</strong>n velhaven<strong>de</strong> Mands Bord end nogen Nationalfö<strong>de</strong>. Den nye Linje<br />
<strong>om</strong>fattes her med megen Interesse. Den ^luckn og Energi, s<strong>om</strong> Bestyreren<br />
for <strong>de</strong>n bergenske Af<strong>de</strong>ling har udvist, er anerkjendt af alle, s<strong>om</strong> kjen<strong>de</strong>r noget<br />
til <strong>de</strong> Vanskelighe<strong>de</strong>r han har hävt at overvin<strong>de</strong>, og da Dampskibct »Norge»<br />
fra Begyn<strong>de</strong>isen af har været godt anskrevet hos <strong>de</strong>t reisen<strong>de</strong> Publicum her,<br />
er <strong>de</strong>r al Grund til at tro, at en lignen<strong>de</strong> Velvilje vil blive <strong>de</strong>n nye Linje til<strong>de</strong>l<br />
ogsaa i Fremti<strong>de</strong>n. Turistsæsonnen er imidlerticl kort, og <strong>de</strong>t er vistnok fra<br />
<strong>de</strong>t norske Folks Si<strong>de</strong>, at <strong>de</strong>n störste Hjælp maa k<strong>om</strong>me, for at gjöre Linjen<br />
indbringen<strong>de</strong> og <strong>de</strong>rvid sikre <strong>de</strong>ns Existence. Det er en bekjendt Sag, at go<strong>de</strong><br />
K<strong>om</strong>munikationer skaber Trafik og fremmer Produktionsevnen; men <strong>de</strong>r tiltrænges<br />
ogsaa Forstand og Oplysning forat gjöre Prodnktionerne anven<strong>de</strong>lige paa et<br />
u<strong>de</strong>nlandskt Marked. Den norske Bon<strong>de</strong> har ved flere Anledninger bevist, at<br />
han kan bry<strong>de</strong> med gamle Traditioner; men næsten i alt, hvad <strong>de</strong>r angaar Gaar<strong>de</strong>ns<br />
Drift, fölger han gjerne <strong>de</strong> gamle Vaner. Det formenes, at <strong>de</strong>nne Mangel<br />
paa Fremsyn og ökon<strong>om</strong>isk Sands er for en stor Del Grun<strong>de</strong>n til, at man<br />
i Norge paa disse Felter staar saa långt tilbage for Sverige og Danmark. Naturhindringerne<br />
er visselig större i Norge end i Naborigerne, men at disse ere<br />
overk<strong>om</strong>melige, er <strong>de</strong>r flere Beviser for, saale<strong>de</strong>s for Ex. ved Faar-Udförseln<br />
ifjor Höst: Tusin<strong>de</strong>r var udvalgte Dyr, me<strong>de</strong>ns andre Tusin<strong>de</strong>r igjen var saa smaa,<br />
at <strong>de</strong> her gik un<strong>de</strong>r Navn af norske Kaniner. De tæt befolke<strong>de</strong> engelske Byer<br />
og <strong>de</strong>n stedse tiltagen<strong>de</strong> Folkemæng<strong>de</strong> kræver stadig Forsyning og foröget Tilförsel.<br />
Til <strong>de</strong>nne Forsyning benyttes hver Uge fra Danmark otte og fra Sverige<br />
mindst to Dampskibe, med Ank<strong>om</strong>st til Newcastle hver Lördag eller Söndag.<br />
Ne<strong>de</strong>nfor gives en Afskrift af Importen med <strong>de</strong> forskjellige Dampskibe, hvis<br />
Ank<strong>om</strong>ster var annonceret her <strong>de</strong>n 1 og 2 Marts sidstle<strong>de</strong>n.<br />
Det formenes, at <strong>de</strong>n vestlige Del af Norge besid<strong>de</strong>r Hjælpekil<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong><br />
ved ihærdige Anstrengelser med Held kan optage Konkurrancen paa <strong>de</strong>t engelske<br />
Marked, hvad flere af <strong>de</strong> ovennævnte Produkter angaar. Den korte Sövei til<br />
Englands Ostkyst tur<strong>de</strong> ogsaa bidrage sit <strong>de</strong>rtil. Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> ovennævnte Produkter<br />
kan nævnes Frugt <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren eller <strong>om</strong> Hösten, især Stikkelsbær og<br />
Bibs, hvis Udfbrsel paa Grund af <strong>de</strong>res senere Modning i Norge vil kunne gaa<br />
for sig paa en Tid, da Forsyning fra andre Lan<strong>de</strong> er förbi, og s<strong>om</strong> en Fölge<br />
heraf vil <strong>de</strong>r antagelig opnaaes go<strong>de</strong> Priser. Den norske Temperatur og rene<br />
Luft egner sig s<strong>om</strong> bekjendt admærket for disse Druefrugter, <strong>de</strong>r i Velsmag<br />
neppe overgaaes af noget an<strong>de</strong>t Lands. Stikkelsbærtræerne tiltrænger nok paa<br />
raange Stæ<strong>de</strong>r Forædling, men <strong>de</strong> norske Drueribs er af förste Sort og fin<strong>de</strong>r<br />
ikke sin Mage paa <strong>de</strong>t engelske Marked, iallefald ikke her. Omplantning paa<br />
engelsk Jordbund af <strong>de</strong>nne slags Bibs skal flere Gange være forsögt, men <strong>de</strong>t<br />
er ikke lykkes at frembringe <strong>de</strong> samme store Bær, un<strong>de</strong>r hvilke Træerne ofte
1 Af hvilke 1,052 Kippers og fr» Hnugesund 167 Tän<strong>de</strong>r ug 4»l> Kasaer Sild. — " l Ton = 20 Cwt. — ' 1 Kasse = 1,440.<br />
435
436<br />
Kolfrakter <strong>från</strong> Newcastle on Tyne.<br />
Segelfartyg.
437<br />
Kolfrakter <strong>från</strong> Newcastle on Tyne.<br />
Ångfartyg.
438<br />
sees at bugne i Norge. Andre Frugtsorter, s<strong>om</strong> Kirsebær, Bl<strong>om</strong>mer, Pærer<br />
og Æbler, vil ogsaa fin<strong>de</strong> Afsætning, mea for disses Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> er en gjennemgaaen<strong>de</strong><br />
Forædling nödvændig förend <strong>de</strong> med Held kan konkurrere med<br />
andre Lan<strong>de</strong>.<br />
Från Portsmouth.<br />
Införseln af trävaror <strong>från</strong> bå<strong>de</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge har varit betydlig, <strong>och</strong><br />
oaktadt <strong>de</strong> höga frakterna, hafva härvaran<strong>de</strong> affärsmän in<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna gren upplagt<br />
stora lager, hvilket, sås<strong>om</strong> jag befarar, tor<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma att inverka på innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>s import, då byggnadsverksamheten utan tvifvel blifvit öfveransträogd<br />
<strong>och</strong> afslutan<strong>de</strong>t af åtskilliga större företag k<strong>om</strong>mer att medföra minskad åtgång<br />
af såväl arbete s<strong>om</strong> materialier. Från Sverige inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 36 <strong>och</strong> <strong>från</strong><br />
Norge 15 trälaster samt <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> 1 laddning is <strong>från</strong> Norge. Skeppsfarten i<br />
<strong>de</strong>nna hamn har utgjorts af 1,427,256 ton ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> 1,392,599 ton afgångna<br />
fartyg, eller tillsammans 389,133 ton mera än un<strong>de</strong>r närmast föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>,<br />
hvilket, i förening<br />
glädjan<strong>de</strong> resultat.<br />
med höga fraktnoteringar, har för skeppsredarne medfört<br />
C. Juhlin-Dannfelt.
Tanger <strong>de</strong>n 30 april 1890.<br />
439<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg.<br />
Korska fartyg.<br />
Inalles ank<strong>om</strong>mo sålunda 65 svenska <strong>och</strong> norska fartyg <strong>om</strong> 9,008 ton,<br />
<strong>de</strong>ribland 8 norska ångare <strong>om</strong> 2,378 ton. För<strong>de</strong>lningen på distriktets hamnar<br />
var följan<strong>de</strong>:<br />
4 norska fartyg <strong>om</strong> 789 ton voro qvarliggan<strong>de</strong> <strong>från</strong> 1888. Två norska<br />
fartyg hafva lidit skeppsbrott <strong>och</strong> blifvit vrak un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>. Norska galeasen<br />
»Alda» <strong>från</strong> Stavanger, 122 ton, led skeppsbrott <strong>och</strong> blef vrak vid Mazagan<br />
<strong>de</strong>n 13 februari förra <strong>år</strong>et, <strong>och</strong> <strong>de</strong>n 11 april stranda<strong>de</strong> vid inloppet till Larache<br />
norska galeasen »Sensus» <strong>från</strong> Haugesund, 98 ton, <strong>och</strong> blef vrak. Besättningen<br />
å båda fartygen rädda<strong>de</strong>s.<br />
Samtliga svenska fartygen ank<strong>om</strong>mo till distriktet i barlast, men afgingo<br />
med last af bönor <strong>och</strong> majs till England.<br />
3 norska segelfartyg ank<strong>om</strong>mo med last af kol <strong>från</strong> England, 3 med socker<br />
<strong>från</strong> Antwerpen, Brüssel <strong>och</strong> Liverpool, 1 med styckegods <strong>från</strong> Liverpool <strong>och</strong><br />
1 med skrotjern <strong>från</strong> London. 1 norskt ångfartyg hitk<strong>om</strong> med last af plankor<br />
<strong>från</strong> Sö<strong>de</strong>rhamn. Alla <strong>de</strong> öfriga norska fartygen ank<strong>om</strong>mo i barlast. 1 norskt
440<br />
segelfartyg afgick med last af ärter till Barcelona. Alla öfriga norska segelfartyg<br />
afgingo med last af bönor, majs, ärter, kanariefrö m. m. till England.<br />
1 norskt ångfartyg afgick med last af majs till Nantes, <strong>de</strong> öfriga norska ångfartygen<br />
afgingo till England med last af bönor <strong>och</strong> majs.<br />
Frakterna frän distriktets hamnar till England voro 4'/s sh. till 6 sh. pr<br />
eng. quarter.<br />
De af svenska <strong>och</strong> norska fartyg i fraktfart pä distriktet insegla<strong>de</strong> bruttofrakter<br />
utgjor<strong>de</strong> för är <strong>1889</strong>, enligt lemna<strong>de</strong> uppgifter:<br />
eller summa insegla<strong>de</strong> bruttofrakter 274,536 kronor. År 1888 belöpte sig<br />
insegla<strong>de</strong> bruttofrakter till summa 175,027 kronor.<br />
Uppgifterna röran<strong>de</strong> förra <strong>år</strong>ets <strong>sjöfart</strong> i allmänhet uti <strong>de</strong>tta lands hamnar<br />
kunna icke fås förr än längre fram, men enligt lemna<strong>de</strong> uppgifter ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong><br />
1888 till hamnarna in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta distrikt summa 2,050 fartyg <strong>om</strong> 613,517 ton.<br />
Från Sverige inför<strong>de</strong>s förra <strong>år</strong>et, enligt lemna<strong>de</strong> uppgifter, direkt till<br />
Casablanca <strong>och</strong> Saffi tillsammans <strong>om</strong>kring 525 stds plankor. Mindre partier<br />
af hästskor, hästskosöm, öl, punsch m. m. hitk<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige.<br />
Från Norge inför<strong>de</strong>s mindre partier hästskosöm, medicintran, öl m. m.<br />
Svenska <strong>och</strong> norska trävaror samt svenskt stångjern äfvens<strong>om</strong> mindre partier<br />
norsk klippfisk hitk<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r, men är <strong>de</strong>t <strong>om</strong>öjligt att lemna<br />
några säkra uppgifter <strong>de</strong>ra. Dessa varor förek<strong>om</strong>ma uti <strong>de</strong> län<strong>de</strong>rs införsel,<br />
<strong>från</strong> hvilka <strong>de</strong> hitk<strong>om</strong>mit.<br />
Någon direkt utförsel till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena eg<strong>de</strong> icke rum.<br />
I allmänhet äro uppgifterna röran<strong>de</strong> införsel <strong>och</strong> utförsel ganska otillförlitliga<br />
i <strong>de</strong>tta lillbakaståen<strong>de</strong> land. För <strong>år</strong> <strong>1889</strong> saknas <strong>de</strong> ännu; för 1888<br />
uppgifves vär<strong>de</strong>t af kejsardömet Marockos införsel till £ 1,492,780 <strong>och</strong> vär<strong>de</strong>t<br />
af utförseln till £ 1,125,840.<br />
Det tor<strong>de</strong> ånyo böra <strong>om</strong>nämnas, att <strong>de</strong>tta distrikts hamnar äro öppna <strong>och</strong><br />
farliga samt inloppen till Larache <strong>och</strong> Rabat besvära<strong>de</strong> af sv<strong>år</strong>a sandbankar.<br />
I Mogadore hamn qvarligger ännu till fara för <strong>sjöfart</strong>en jernskrofvet efter en<br />
för några <strong>år</strong> sedan <strong>de</strong>r uppbrunnen fransk ångare.<br />
Det italienska ångbåtsbolaget »La Veloces» i Genua stora ångare, hvilka<br />
gå på Syd-Amerika, hafva sedan förra aret börjat anlöpa Tanger på så väl borts<strong>om</strong><br />
hemresan.<br />
Skör<strong>de</strong>n var äfven <strong>år</strong> <strong>1889</strong> mycket god <strong>och</strong> helsotillstån<strong>de</strong>t i lan<strong>de</strong>t tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
V. E. Cassel.
Montevi<strong>de</strong>o <strong>de</strong>n 15 april 1890.<br />
441<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:<br />
Dessut<strong>om</strong> hafva 17 svenska fartyg <strong>om</strong> 7,556 reg.-ton <strong>och</strong> 29 norska <strong>om</strong><br />
11,036 reg.-ton anlupit hufvudstationen för att hemta or<strong>de</strong>r samt ett svenskt<br />
<strong>om</strong> 389 reg.-ton <strong>och</strong> ett norskt <strong>om</strong> 362 reg.-ton för att reparera li<strong>de</strong>n skada.<br />
Ett svenskt fartyg, barkskeppet »Siri» <strong>om</strong> 389 reg.-ton, grundstötte på<br />
Flores-ön, kon<strong>de</strong>mnera<strong>de</strong>s <strong>och</strong> försål<strong>de</strong>s. Af norska fartyg förliste barkskeppet<br />
»Captein Peter Dahl» <strong>om</strong> 551 reg.-ton vid Angostura; barkskeppet »Newcastle»<br />
<strong>om</strong> 468 reg.-ton grundstötte på Engelska banken, sattes se<strong>de</strong>rmera på en sandbank<br />
vid Maldonado, hvarefter <strong>de</strong>t inbogsera<strong>de</strong>s hit <strong>och</strong> försål<strong>de</strong>s på offentlig<br />
auktion; barkskeppet »Stella» stranda<strong>de</strong> på ofvannämnda bank, kon<strong>de</strong>mnera<strong>de</strong>s<br />
<strong>och</strong> försål<strong>de</strong>s; barkskeppet »Sindoro» <strong>om</strong> 813 reg.-ton öfvergafs i sjunkan<strong>de</strong><br />
tillstånd på höj<strong>de</strong>n af Rio <strong>de</strong> Janeiro; besättningen hitför<strong>de</strong>s af ett engelskt<br />
fartyg.<br />
Ett svenskt ångfartyg <strong>om</strong> 186 reg.-ton samt 4 norska <strong>om</strong> 5,646 reg.-ton<br />
hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et besökt <strong>de</strong>nna hamn.<br />
Hela antalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjor<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s:<br />
Af <strong>de</strong>ssa afgingo med <strong>de</strong>l af hitförd last 3 norska fartyg <strong>om</strong> 1,878<br />
reg.-ton.<br />
Bruttofrakten har uppgifvits vara:
442<br />
Skeppsfarten på distriktets stationer, jemförd med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ens, utvisar<br />
s<strong>om</strong> följer:<br />
Den svenska skeppsfarten, jemförd med <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, utvisar såle<strong>de</strong>s<br />
en förminskning på med last ank<strong>om</strong>na fartyg af 1,476 reg.-ton eller öfver<br />
18 % samt på med last afgångna en af 3,742 reg.-ton eller 80 %. Deremot<br />
har <strong>de</strong>n norska på med last ank<strong>om</strong>na förökats med 29,323 reg.-ton eller <strong>om</strong>kr.<br />
29 % <strong>och</strong> på med last afgångna 1,180 reg.-ton eller 7 %.<br />
Bruttofrakten, jemförd med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, ställer sig för vid <strong>de</strong> båda<br />
stationerna lossa<strong>de</strong> eller lasta<strong>de</strong><br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:
443<br />
S<strong>om</strong> af föregåen<strong>de</strong> utvisas förminska<strong>de</strong>s svenska skeppsfartens fraktförtjenst<br />
med kr. 11,034 eller något öfver 4 %, hvaremot <strong>de</strong>n norska uppnåd<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
storarta<strong>de</strong> förökningen af kr. 2,001,053 eller ungefär 61'/8 %.<br />
Liks<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> ank<strong>om</strong>mo <strong>de</strong> flesta utaf <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong><br />
fartyg med kollaster <strong>från</strong> England. Hit ank<strong>om</strong>mo: 4 svenska <strong>om</strong> 2,711 reg.-ton<br />
med en me<strong>de</strong>lfrakt af 37 sa. 3 d. pr reg.-ton <strong>och</strong> 81 norska <strong>om</strong> 82,257 reg.-ton<br />
med 41 sh. 7 d. pr reg.-ton i me<strong>de</strong>lfrakt, hvilket utvisar en förhöjning af 5 sh.<br />
9 d. för' svenska <strong>och</strong> 9 sh. 1 d. för norska, allt pr reg.-ton. 1 svenskt fartyg<br />
<strong>från</strong> Nordamerikas förenta stater med 52 sh. 4 d. pr reg.-ton samt 22 norska<br />
med 47 sh. 2 d. pr reg.-ton i me<strong>de</strong>lfrakt, hvilket utvisar en förhöjning af<br />
11 sh. 2 d. pr reg.-ton, jetnförd med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. 5 norska fartyg anlän<strong>de</strong><br />
med jernvägsmaterialier <strong>från</strong> England med 39 sh. 11 d. pr reg.-ton i me<strong>de</strong>lfrakt.<br />
9 norska fartyg med styckegods <strong>från</strong> Nordamerikas förenta stater med<br />
60 sh. 1 d. pr reg.-ton i me<strong>de</strong>lfrakt; 3 norska fartyg med styckegods <strong>från</strong><br />
Marseille med 45 sh. 3 d. i me<strong>de</strong>lfrakt; 2 norska fartyg med styckegods <strong>från</strong><br />
Hamburg med 50 sh. 3 d. pr reg.-ton i me<strong>de</strong>lfrakt; 2 norska fartyg med<br />
styckegods <strong>från</strong> Antwerpen med 45 sh. i me<strong>de</strong>lfrakt; 2 svenska fartyg med<br />
salt utgöran<strong>de</strong> en me<strong>de</strong>lfrakt af 28 sh. pr reg.-ton, samt 2 norska fartyg med<br />
salt hvars me<strong>de</strong>lfrakt var 33 sh. 6 d. pr reg.-ton.<br />
Till Paysandu ank<strong>om</strong>mo följan<strong>de</strong> svenska fartyg: 2 med salt, hvars me<strong>de</strong>lfrakt<br />
var öl sh. 9 d. pr reg.-ton <strong>och</strong> 2 med jernvägsmateriel. hvars me<strong>de</strong>lfrakt<br />
var 46 sh. 4 d. pr reg.-ton.<br />
Af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo till förutnämnda vicekonsulsstation: 6 med<br />
jernvägsmateriel <strong>från</strong> England, utgöran<strong>de</strong> pr reg.-ton 59 sh. o d. i me<strong>de</strong>lfrakt:<br />
4 med trä <strong>från</strong> Nordamerikas förenta stater med 53 sh. 10 d. pr reg.-ton i<br />
me<strong>de</strong>lfrakt; 1 med styckegods <strong>från</strong> U. S. med 50 sh. 7 d. pr reg.-ton; 1 med<br />
styckegods <strong>från</strong> England med 60 sh. 6 d. pr reg.-ton.<br />
Utgåen<strong>de</strong> frakter för segelfartyg voro un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> något för<strong>de</strong>laktigare<br />
än un<strong>de</strong>r 1888 <strong>och</strong> stäl<strong>de</strong> sig s<strong>om</strong> följer: 1 svenskt fartyg till europeisk hamn<br />
med 30 sh. pr reg.-ton; 15 norska fartyg till europeiska hamnar pr reg.-ton<br />
27 sh. 2 d. i me<strong>de</strong>lfrakt samt 6 norska fartyg till Nordamerikas förenta stater<br />
med 18 sh. 8 d. pr reg.-ton i me<strong>de</strong>lfrakt.<br />
De stora emigrantångfartygen, hvilkas antal <strong>och</strong> reguliera turer månadtligen<br />
förökas, <strong>och</strong> hvilkas förnämsta förtjenst är beräknad på befordring af<br />
passagerare (1,000 à 1,500 hvarje ångbåt), hafva till en stor <strong>de</strong>l monopoliserat<br />
returfrakterna. Re<strong>de</strong>rierna finna <strong>de</strong>t för<strong>de</strong>laktigare att antaga hemfrakter till<br />
nästan hvad pris s<strong>om</strong> helst, hellre än att låta <strong>de</strong>m återvända t<strong>om</strong>ma.<br />
Frakter för ångfartyg voro pr ton:<br />
På <strong>de</strong> till distriktet anlända fartygen voro förhyr<strong>de</strong>, kaptenerne undantagne,<br />
Påmönstringar förrätta<strong>de</strong>s:
<strong>och</strong> afmönstringar:<br />
444<br />
Rymningar förek<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>från</strong>:<br />
På barmhertighetshospitalet inskrefvos <strong>och</strong> v<strong>år</strong>da<strong>de</strong>s fria <strong>från</strong> all afgift:<br />
De här betinga<strong>de</strong> månadshyrorna hafva varierat s<strong>om</strong> följer:<br />
Antalet af till stationen ank<strong>om</strong>na fartyg (kustfarten inberäknad) utgjor<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong>:<br />
s<strong>om</strong>, jemförd med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, utvisar en ökning af 520 ångfartyg <strong>och</strong><br />
845,838 reg.-ton, men en förminskning i segelfartygens antal af 39, dock med<br />
236,394 förökning i tonnagen.<br />
Skeppsfarten på hela distriktet uppgick till 17,890 fartyg med 6,151,365<br />
reg.-ton.<br />
Den i min föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>srapport inberätta<strong>de</strong> prisstegringen på barlast har<br />
lyckligtvis åter försvunnit <strong>och</strong> konkurrensen nu neddrifvit priset till 60 cents<br />
pr spansk ton, hvilket dock ej är hållbart, emedan försäljarne förlora <strong>om</strong>kring<br />
20 cents pr ton på <strong>de</strong>tsamma.<br />
För lan<strong>de</strong>ts materiella framåtskridan<strong>de</strong> i alla riktningar har <strong>de</strong>t förflutna<br />
<strong>år</strong>et varit gynnan<strong>de</strong>. Införseln af isynnerhet utlan<strong>de</strong>ts industrialster har fortfaran<strong>de</strong><br />
varit sär<strong>de</strong>les liflig <strong>och</strong> inbringan<strong>de</strong> för importörerne, i hvilket gynsamma<br />
förhållan<strong>de</strong> dock en ändring börja<strong>de</strong> inträffa mot <strong>år</strong>ets slut, hvilket<br />
tillbakagåen<strong>de</strong> tyvärr fortfarit un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>s båda första måna<strong>de</strong>r. Orsaken<br />
<strong>de</strong>rtill är förnämligast <strong>de</strong>n uti grannlän<strong>de</strong>rna <strong>och</strong> isynnerhet i Argentina<br />
härjan<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skrisen, hvilken har öfverhopat v<strong>år</strong> marknad med öfverskottet<br />
af införsel <strong>och</strong> tillbakadragit <strong>de</strong> betydan<strong>de</strong> argentinska kapital placera<strong>de</strong> uti<br />
<strong>de</strong>nna republik, hvilket allt har förorsakat en stagnation i affärerna samt ett<br />
tillbakavisan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>t allt för högt uppdrifna vär<strong>de</strong>t af såväl urban s<strong>om</strong> rural<br />
egend<strong>om</strong>. Utförseln, hämmad af förminskningen af f<strong>år</strong>stocken, hvaraf nära en<br />
tredje<strong>de</strong>l förlora<strong>de</strong>s i följd af sista vinterns kalla <strong>och</strong> stormiga vä<strong>de</strong>rlek <strong>och</strong><br />
olämpligt bete, samt <strong>de</strong>n till qvantitet dåliga skör<strong>de</strong>n af hvete <strong>och</strong> rotfrukter,<br />
har funnit en viss ersättning i <strong>de</strong> höga priser, s<strong>om</strong> erhållits för åtskilliga af<br />
lan<strong>de</strong>ts produkter, isynnerhet för ull. Industrien utvecklar sig långsamt på<br />
grund af drifkraftens <strong>och</strong> arbetslönens dyrhet.<br />
Åtskilliga nya jernbanor äro un<strong>de</strong>r arbete. Den s<strong>om</strong> sammanbin<strong>de</strong>r hufvudsta<strong>de</strong>n<br />
med Paysandu är nu färdig <strong>och</strong> in<strong>om</strong> några måna<strong>de</strong>r, då sträckan
445<br />
Paysandu—Salta öfverlemnas åt trafiken, k<strong>om</strong>mer Montevi<strong>de</strong>o ändtligen i beröring<br />
med <strong>de</strong> brasilianska jernbannäten, hvilket utan tvifvel k<strong>om</strong>mer att hafva<br />
ett mäktigt inflytan<strong>de</strong> på v<strong>år</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s utveckling. Äfven Centralbanan k<strong>om</strong>mer<br />
att in<strong>om</strong> 2 <strong>år</strong> uppnå <strong>de</strong>n brasilianska gränsen. Det bygges ifrigt på banan till<br />
kuststa<strong>de</strong>n Maldonado vid La Platås mynning, s<strong>om</strong> p<strong>år</strong>äknas blifva färdig un<strong>de</strong>r<br />
loppet af nästa <strong>år</strong>.<br />
Ingen direkt införsel <strong>från</strong> eller utförsel till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena har un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et egt rum. Klippfisk är <strong>de</strong>n enda artikel, s<strong>om</strong> i nämnvärd<br />
mängd införts öfvcr Hamburg (un<strong>de</strong>r 1888 353,985 kg. <strong>och</strong> 14,715 kg. stockfisk),<br />
för hvilken betaltes <strong>från</strong> 9 à 11 doll. pr qq. Småpartier af norska konserver,<br />
öl <strong>och</strong> fisklefvertran samt af svensk Karlstadlax <strong>och</strong> anjovis hafva un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et på samma route hitk<strong>om</strong>mit, men afsättningen af <strong>de</strong>ssa artiklar var, med<br />
undantag af lefvertran, långsam <strong>och</strong> föga inbringan<strong>de</strong>.<br />
Införseln af furu <strong>från</strong> Nordamerikas hamnar var ganska liflig. Priserna<br />
notera<strong>de</strong>s:<br />
Dessa priser hafva på ny<strong>år</strong>et nedgått betydligt på grund af v<strong>år</strong> marknads<br />
öfverfyllnad af ett stort antal laster, bestämda för Buenos Aires <strong>och</strong> lossa<strong>de</strong><br />
här till följd af krisen i Argentina.<br />
Införseln steg un<strong>de</strong>r 1888 till doll. 29,477,448 oeh utförseln till doll.<br />
28,008,254. Omsättningen med utlan<strong>de</strong>t var alltså un<strong>de</strong>r 1888 doll. 57,485,702<br />
motsvaran<strong>de</strong> i v<strong>år</strong>t mynt kr. 221,900,000, hvilket ju är betydan<strong>de</strong> för ett<br />
land med endast <strong>om</strong>kring 650,000 invånare. Omsättningen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nästförflutna<br />
<strong>år</strong>et antages hafva varit ännu större, men <strong>de</strong>ra saknas ännu tillförlitliga<br />
uppgifter.<br />
Prisen på republikens förnämsta exportartiklar voro un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>:<br />
Hveteskör<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> ej räckte till lan<strong>de</strong>ts eget behof, notera<strong>de</strong>s <strong>från</strong> doll.<br />
3'5 0 ända till doll. 9 pr fanega.<br />
Kolonisationen har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utvecklat sig kraftigare än hittills. Åtskilliga<br />
privata bolag hafva inköpt stora sträckor af land, s<strong>om</strong> redan till en<br />
<strong>de</strong>l hafva blifvit befolka<strong>de</strong>, hufvudsakligen med italienska emigranter.<br />
En folkräkning företogs sistlidne november in<strong>om</strong> hufvudsta<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>partement.<br />
Befolkningen uppgick då till 214,000 personer <strong>och</strong> befunnos <strong>om</strong>kring 180,000<br />
bo i sjelfva sta<strong>de</strong>n med <strong>de</strong>ss förstä<strong>de</strong>r. Vid un<strong>de</strong>rteeknads hitk<strong>om</strong>st 1855<br />
antogs Montevi<strong>de</strong>o hafva cirka 35,000 invånare.<br />
Republikens folkmängd har un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> gen<strong>om</strong> invandring förökats med<br />
25,494 personer, af hvilka 16,691 k<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Europa <strong>och</strong> 8,803 <strong>från</strong> Argentina,<br />
till största <strong>de</strong>len européer, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r ej funnit lönan<strong>de</strong> arbete.<br />
Vid lan<strong>de</strong>ts slagterier döda<strong>de</strong>s 708,923 st. hornboskap för export mot<br />
773,449 un<strong>de</strong>r 1888.
Statens tullar inbragte:<br />
446<br />
Kursen på <strong>de</strong> förnämsta europeiska bankplatserna variera<strong>de</strong>:<br />
Bremen <strong>de</strong>n 22 mars 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Sam. Blixén.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:
447<br />
Han<strong>de</strong>l, skeppsfart <strong>och</strong> industri rönte un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t tillryggalagda <strong>år</strong>et mycken<br />
uppmuntran. Hvad särskildt beträffar <strong>de</strong>n allmänna k<strong>om</strong>mersiella utvecklingen,<br />
tillåter jag mig liks<strong>om</strong> förut hänvisa till härvaran<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lskammares <strong>och</strong><br />
Bremerbankens <strong>år</strong>sredogörelser, mäklarnes »Rückblick auf das Jahr <strong>1889</strong>» <strong>och</strong><br />
Fockes »Wollbericht». De förändringar, s<strong>om</strong> inträdt i v<strong>år</strong>a tullförhållan<strong>de</strong>n,<br />
hafva, sås<strong>om</strong> jag förut nämnt, märkbart ingripit i affärslifvet, dock har man<br />
så småning<strong>om</strong> vant sig vid <strong>de</strong>m <strong>och</strong> inrättat sig <strong>de</strong>refter utan större olägenheter.<br />
Rörelsen i härvaran<strong>de</strong> nya frihamn utvecklar sig emellertid långsamt,<br />
emedan un<strong>de</strong>r vanliga förhållan<strong>de</strong>n endast fartyg af intill 4 m. djupgåen<strong>de</strong><br />
kunna gå upp till sta<strong>de</strong>n. Emellertid påg<strong>år</strong> fördjupningen af nedre Weser<br />
med kraft, så att man vid <strong>år</strong>ets slut hoppas på 4 1 /, w. vatten. Bland nya<br />
ångbåtsförbin<strong>de</strong>lser kan nämnas <strong>de</strong>n på 2 veckor beräkna<strong>de</strong> turen på Köln, anordnad<br />
af bolaget »Neptun»; samma bolag öppnar i <strong>år</strong> regelbun<strong>de</strong>n fart på<br />
Köpenhamn <strong>och</strong> andra danska platser. Bolaget »Hansa», s<strong>om</strong> redan har regelbun<strong>de</strong>n<br />
månadsfart på Calcutta, skall öppna en liknan<strong>de</strong> på B<strong>om</strong>bay. De för<br />
fjol<strong>år</strong>et ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>rna hos <strong>de</strong>ssa båda bolag uppgingo till resp. 12 <strong>och</strong><br />
16 %. Nordtyska Lloyd, s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> ny aktieteckning höjt sitt kapital <strong>från</strong><br />
30 till 40 mill. mk, ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> 11Y4 %, Persontrafiken till <strong>och</strong> <strong>från</strong> Förenta<br />
staterna öka<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et sä mycket att bolaget bestält ytterligare två snabbgåen<strong>de</strong><br />
ångare, hvilka skola göra 19 knops fart, att levereras un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> af »Vulcan» i Stettin. 4 andra större ångare, beräkna<strong>de</strong> hufvudsakügen för<br />
godstrafik, äro un<strong>de</strong>r byggnad i Glasgow. Den nya snabbångaren sKaiser Wilhelm<br />
II» sattes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i fart på Australien, men k<strong>om</strong>mer antagligen att<br />
till s<strong>om</strong>maren gå s<strong>om</strong> turistfartyg till Norge <strong>och</strong> Nordkap, en utflygt s<strong>om</strong> allt<br />
mer <strong>och</strong> mer vinner i intresse i Tyskland efter kejsarens besök i Nor<strong>de</strong>n<br />
förra <strong>år</strong>et.<br />
Härvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammare har nyligen till redares <strong>och</strong> skeppares tjenst<br />
utgifvit en liten broschyr, »Aus See naeh Bremen Stadt», hvilken bör vara<br />
ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> mycket välk<strong>om</strong>men <strong>och</strong> förtjenar att blifva allmänt känd.<br />
Till un<strong>de</strong>rlättan<strong>de</strong> af timmer<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i Bremen har un<strong>de</strong>r fjol<strong>år</strong>et börjat<br />
anläggas en särskild hamn i närheten af <strong>de</strong>n nya frihamnen <strong>och</strong> tros <strong>de</strong>nsamma<br />
blifva färdig i <strong>år</strong>. Anordningarne för stjelpning af stenkol låta ännu vänta pä<br />
sig. Stora förbere<strong>de</strong>lser göras för <strong>de</strong>n stundan<strong>de</strong> (1 juni—30 sept.) konst<strong>och</strong><br />
industriutställningen, hvilken är afsedd närmast för nordvestra Tyskland.<br />
Den tilltänkta <strong>och</strong> af ett engelskt bolag förberedda hamnanläggningen i<br />
Nor<strong>de</strong>nhamm är uppgifven, sedan <strong>de</strong>t visat sig <strong>om</strong>öjligt att placera aktierna.<br />
Enligt med<strong>de</strong>lan<strong>de</strong> <strong>från</strong> vieekonsuln i Papenburg var <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s<br />
synnerligen liflig, isynnerhet i trävaror, en vigtig artikel för platsen. De stigan<strong>de</strong><br />
priserna i <strong>de</strong> träexporteran<strong>de</strong> län<strong>de</strong>rna inverka<strong>de</strong> för<strong>de</strong>laktigt på afsättningen<br />
i Papenburg <strong>och</strong> hölls priset äfven <strong>de</strong>r väl uppe un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et.<br />
Det sena öppnan<strong>de</strong>t af <strong>sjöfart</strong>en gjor<strong>de</strong> också sitt till <strong>och</strong> gamla lager voro<br />
sålunda utsålda, innan ny vara k<strong>om</strong> in i markna<strong>de</strong>n. De stora strejkerna i<br />
Westfalen framkalla<strong>de</strong> för en tid en ganska betydlig stockning i byggnadsföretag,<br />
hvilket måste inverka skadligt äfven på träv&ru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, <strong>och</strong> <strong>om</strong> äfven un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>ets senare hälft <strong>de</strong>tta ändra<strong>de</strong>s till <strong>de</strong>t bättre, uppnåd<strong>de</strong>s dock icke <strong>de</strong> pris<br />
man väntat. Införseln af trä uppgick till 18,000 std., hvaraf <strong>från</strong> Sverige<br />
6,300, <strong>från</strong> Norge 1,200, <strong>från</strong> Ryssland 6,000 <strong>och</strong> <strong>från</strong> tyska Östersjöhamnar<br />
4,500 std. Frakterna notera<strong>de</strong>s: för trä <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Ryssland mk 41,<br />
<strong>från</strong> Norge 27, <strong>från</strong> tyska Östersjöhamnar 38 pr std. Utfrakter med koks<br />
voro till Sverige mk i 1 /, à 7 1 /,, till Norge 5 à 6 1 /,,, till Ryssland 4 à 6 <strong>och</strong><br />
till tyska Östersjöhamnar 5—8 pr ton.
448<br />
Han<strong>de</strong>lsutbytet med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong><br />
öfversigt:<br />
I införseln märktes trävaror för (i rundt tal) 1,062,000 mk, jern <strong>och</strong><br />
stål 95,000, granit 9,000, gatsten 19,000, papper 9,000 <strong>och</strong> tändstickor<br />
8,000 mk. I utförseln ingingo tobak 1,996,000 mk, cigarrer 48,000, amerikanska<br />
stänglar 123,000, petroleum 1,553,000, ris 931,000, kaffe 572,000,<br />
vin <strong>och</strong> spirituösa 81,000, socker 100,000, färgämnen 127,000, ce<strong>de</strong>rträ<br />
73,000, b<strong>om</strong>ull 244,000 <strong>och</strong> ull 292,000 mk.<br />
I införseln <strong>från</strong> Norge ingingo trävaror 651,000 mk, trän 75,000, hafre<br />
12,000 <strong>och</strong> is 8,000 mk; i utförseln tobak 1,486,000 mk, cigarrer 70,000,<br />
kaffe 151,000, ris 437,000, spirituösa 10,000 <strong>och</strong> kryddor 13,000.<br />
Herm. S. Ger<strong>de</strong>s.<br />
Innehåll: Bremen (sid. 446), London (sid. 305), Montevi<strong>de</strong>o (sid. 441), Tanger<br />
(sid. 439).
BERÄTTELSER O M HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 8.<br />
Antwerpen <strong>de</strong>n 17 april 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>).<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Norske Fartöier:<br />
I Sammenligning med 1888 har <strong>de</strong>r gjort sig en Tilbagegang gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i<br />
Fartöiernes Antal, men Tonnagen udviser nogen Tüvæxt. Denne Tilvæxt fal<strong>de</strong>r<br />
dog u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> paa norske Fartöier; <strong>de</strong>n svenske Skibsfart paa Distriktet<br />
har saavel hvad Fartöiernes Antal s<strong>om</strong> hvad <strong>de</strong>res Tonnage angaaer i <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar gaaet 8 % tilbage mod 1888, <strong>de</strong>r paa sin Si<strong>de</strong> viser et Un<strong>de</strong>räkud<br />
mod 1887. — Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>rimod i 1888 <strong>de</strong>tte Un<strong>de</strong>rskud blöt gjor<strong>de</strong> sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
for Dampskibes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, fremtræ<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t i <strong>1889</strong> saavel for Seils<strong>om</strong><br />
Dampskibe, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r nemlig ank<strong>om</strong> til Distriktet:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart.<br />
29
450<br />
Overhove<strong>de</strong>t er <strong>de</strong>r, naar Aaret 1884 undtages, ikke i <strong>de</strong>t sidste Decennium<br />
ank<strong>om</strong>men en saa ringe svensk Tonnage s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t forlöbne Aar. —<br />
Gjennemsnitligen er Distriktet i <strong>de</strong> to forndgaaen<strong>de</strong> Femaar bleven anlöben af:<br />
Den svenske Fart paa Distriktet, <strong>de</strong>r navnlig hvad Dampskibstrafiken angaar<br />
i Decenniet 1874—1883 hav<strong>de</strong> taget et glæ<strong>de</strong>ligt Opsving, viser sig saale<strong>de</strong>s<br />
i jævn Tilbagegang, navnlig hvad Seilskibe angaar, <strong>de</strong>r synes ganske at<br />
ville forsvin<strong>de</strong>.<br />
Det samme kan ikke ubetinget siges for norske Fartöiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Der ank<strong>om</strong> nemlig gjennemsnitligen i Femaaret:<br />
Der har altsaa i Tiaaret været en absolut Opgang i Tonnagen af norske<br />
Fartòier, <strong>om</strong> end Anfallet har holdt sig paa samme Ståndpunkt. — Denne Opgang<br />
fal<strong>de</strong>r dog u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> paa Dampskibe, hvis Tonnage i Tiaaret har næsten<br />
tredoblet sig, ine<strong>de</strong>ns Seilskibenes er gaaet tilbage med 21 %. Un<strong>de</strong>r Skibsfartens<br />
nuværen<strong>de</strong> Stilling maa imidlertid <strong>de</strong>tte Forhold ansees for heldigt, og<br />
<strong>de</strong>r synes at være Grund til at antage, at <strong>de</strong>t end y<strong>de</strong>rligere vil udvikle sig.<br />
Arten og Omfånget af De forene<strong>de</strong> Bigers Skibsfartsbevaegelse mellem Belgien<br />
og andre Lan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forlöbne Aar fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Oversigt.<br />
Der ank<strong>om</strong> af svenske<br />
Og af norske
451<br />
Af <strong>de</strong>nne Oversigt fremgaar, at vor Dampskibsfart paa Distriktet endnu<br />
næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> indskrænker sig til direkte Fart mellem De forene<strong>de</strong> Riger<br />
og Belgien. Dette gjæl<strong>de</strong>r navnlig <strong>de</strong>n svenske Fart. Vistnok ank<strong>om</strong> hertil i<br />
Aaret» Löb fra Havre 28 svenske Dampskibe, men disse henhörte alle til <strong>de</strong>nne<br />
mellem Stockholm og Havre oprette<strong>de</strong> Linie, hvis Fartöier paa Tilbageveien<br />
anlöbte Antwerpen. Fraregnet disse ank<strong>om</strong> til Belgien kun 5 svenske Dampskibe<br />
fra fremme<strong>de</strong> Havne.<br />
Syn<strong>de</strong>rligt bedre er dog Forhol<strong>de</strong>t ikke hvad <strong>de</strong>n norske Dampskibsfart<br />
paa Distriktet angaar. Af <strong>de</strong> 146 norske Dampskibe, s<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> anlöbte Belgien,<br />
ank<strong>om</strong> blöt 20 fra u<strong>de</strong>nrigske, navnlig engelske og tydske Havne.<br />
Nogen væsentligere Forbedring i <strong>de</strong>tte Forhold vil dog ueppe indtræ<strong>de</strong>,<br />
förend <strong>de</strong>r ogsaa i De forene<strong>de</strong> Riger oprettes Dampskibslinier, <strong>de</strong>r i större<br />
Grad énd hidtil ere beregne<strong>de</strong> paa u<strong>de</strong>nrigsk Fragtfart. — S<strong>om</strong> et Foretagen<strong>de</strong>,<br />
<strong>de</strong>r i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> synes særlig at maatte k<strong>om</strong>me i Betragtning, maa navnlig<br />
fremhæves Opreltelsen af en Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse mellem De Jorene<strong>de</strong> Riger<br />
og La Platå. I Begyn<strong>de</strong>isen tur<strong>de</strong> en saadan Linie vistnok ikke kunne gjöre<br />
Regning paa fuld Last i Sverige og Norge, men med Stötte af tidligere og<br />
nutidige Erfaringer, er <strong>de</strong>r al Grund til at antage, at <strong>de</strong>n i forskjellige andre<br />
europæiske Havne med Lethed og til for<strong>de</strong>lagtige Fragter vil<strong>de</strong> kunne supplere<br />
sine Fartöiers Last. I <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> synes Antwerpen at y<strong>de</strong> fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
For<strong>de</strong>le. Skjönt forskjellige og höist bety<strong>de</strong>lige Linier knytte <strong>de</strong>nne<br />
Havn til La Platå, have disse Liniers Fartöier dog oftere vist sig u<strong>de</strong> af<br />
Stånd til at tilfredsstille Behovet for Dampskibs-Tonnage. »Outsi<strong>de</strong>rs» og Seilfartöier<br />
have <strong>de</strong>rfor maattet træ<strong>de</strong> suppleren<strong>de</strong> til, men <strong>de</strong>suagtet have Varer<br />
ofte hersteds maanedsvis maattet vente paa Leilighed til Skibning. Udfragterne,<br />
s<strong>om</strong> stadigen have været go<strong>de</strong>, have <strong>de</strong>rfor ogsaa i <strong>de</strong> sidste Aar gaaet ikke<br />
ubety<strong>de</strong>lig op.<br />
I Tiaaret 1880—<strong>1889</strong> har Gjennemsnitsfragten af Varer med Dampskib<br />
fra Antwerpen til La Platå været Fres 40'30 pr Ton, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n, efter i<br />
1887 at have været Frcs 37, i 188S steg til Frcs 40 og i <strong>1889</strong> til Frcs 45<br />
pr Ton. Vistnok har paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> Hidfragterne fra La Platå til Antwerpen<br />
i nævnte Tiaar i Gjennemsnit kun været Frcs 25'60 pr Ton og har<br />
endog, efter i 1887 at være faldne til Frcs 17, i forrige Aar kun naaet op<br />
til Frcs 19, men selv disse Fragter antages dog for lönnen<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> Bevis hvor<br />
paa kan tjene, at <strong>de</strong>t har lykkes næsten alle Linier, selv i mindre go<strong>de</strong> Ti<strong>de</strong>r<br />
at realisere tilfredsstillen<strong>de</strong> Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>r. Naar hensees hertil og til <strong>de</strong>n Udvikiing<br />
i <strong>de</strong> forskjelligste Retninger s<strong>om</strong> La Plata-Lan<strong>de</strong>ne imò<strong>de</strong>gaar, synes <strong>de</strong>r<br />
at være al Grund for vore Skibsre<strong>de</strong>re til at skjænke en saadan Linie, <strong>de</strong>r<br />
ogsaa sees varmt anbefalet af <strong>de</strong>n Svenske Export-Förening, sin ful<strong>de</strong> Opmærks<strong>om</strong>hed.<br />
Skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>rhos, til Fremme af vore Han<strong>de</strong>lsförbin<strong>de</strong>lser med disse<br />
Lan<strong>de</strong>, Statsmagterne imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>me Föreningens Andragen<strong>de</strong> <strong>om</strong> Bidrag for nogen<br />
Tid af <strong>de</strong>t Offentlige til en saadan Linie, tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>nnes Bestaaen og Trivsel<br />
neppe være un<strong>de</strong>rkastet nogen Tvivl.<br />
Af foranstaaen<strong>de</strong> Oversigt sees vi<strong>de</strong>re, at endog vore Seilskibsforbin<strong>de</strong>lser<br />
med Belgien hovedsagelig ere basere<strong>de</strong> paa direkte Fart paa <strong>de</strong> forene<strong>de</strong> Riger.<br />
Af <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>ne 44 svenske Seilfartöier vare nemlig 28 direkte fra Sverige,
452<br />
me<strong>de</strong>ns af et Antal af 241 norske Seilfartöier 143 förte Varer hertil direkte<br />
fra Norge. — Trælasttransporten fra Öätersöen, <strong>de</strong>r tidligere gpille<strong>de</strong> en saa<br />
vigtig Rolle, optog kun 37 norske Seilfartöier, og naar Amerika undtages, sees<br />
næsten intet u<strong>de</strong>neuropæisk Land at have i <strong>1889</strong> benyttet vore Seilfartöier for<br />
Transport af Varer til belgiske Havne. — Fra Amerika har imidlertid vore<br />
Seilfartöiers Virks<strong>om</strong>hed i <strong>de</strong>t forlöbne Aar været temmelig bety<strong>de</strong>lig. Ikke<br />
alene er en stor Seilskibs-Tonnage ank<strong>om</strong>men hertil fra De forene<strong>de</strong> Stater,<br />
men et ikke uanseeligt Antal Seilfartöier har tillige fra Syd-Amerika og navnlig<br />
fra La Platå hidbragt forskjellige Varer. — Den lönnen<strong>de</strong> Trafik, s<strong>om</strong><br />
Transport fra Nord-Amerika af Petroleum hidtil har tilbudt, navnlig vore store<br />
Seilfartöier, trues imidlertid med Stånds s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong>n intraadte Omformen<br />
i Transportmaadcn for <strong>de</strong>nne Vare, <strong>de</strong>r nu næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> föres i Tanks.<br />
Det er <strong>de</strong>rfor Grund til at frygte for, at vore Seilfartöier i nordamerikanske<br />
Havne kun vil blive benvist til Transport af Trælast, indtil <strong>de</strong> ogsaa i <strong>de</strong>nne<br />
Fart maa vige Pladsen for Dampskibe.<br />
Tiltrods for vor ringe Seilskibstonnage i Fart paa Belgien er <strong>de</strong>n dog<br />
uæst efter Englands <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>ligste af alle Nationers. Me<strong>de</strong>ns nemlig England<br />
i <strong>1889</strong> optog 52 J4> af <strong>de</strong>n Seilskibstonnage, <strong>de</strong>r anlöb Antwerpen (296,712<br />
Reg.-Ton), repræsentere<strong>de</strong> De forene<strong>de</strong> Biger 24 % af <strong>de</strong>nne Tonnage. Næst<br />
i Eækken k<strong>om</strong> Tydskland med 7 %.<br />
An<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s stille<strong>de</strong> Forhol<strong>de</strong>t sig hvad Dampskibstonnagen angaaer. Af <strong>de</strong><br />
4,356 Dampskibe paa <strong>om</strong>rrent 4 Mil]. Ton, s<strong>om</strong> i forrige Aar ank<strong>om</strong> til Antwerpen,<br />
var 2,545 engelske og blöt 244 svenske og norske. Af nævnte Tonnage<br />
var 58 % engelsk, 15 % tydsk, 11 % belgisk og kun 5 % svensk-norsk.<br />
Det danske Flag dække<strong>de</strong> 3 %.<br />
Afgaae<strong>de</strong> Fartöier. Det har stedse vist sig vanskeligt for vore Fartöier i<br />
belgiske Havne at erhol<strong>de</strong> Last for Udgaaen<strong>de</strong>. I 1888 maatte saale<strong>de</strong>s 60 %<br />
af <strong>de</strong>n norske Dampskibstonnage og 26 % af <strong>de</strong>n svenske afgaae i Ballast, me<br />
<strong>de</strong>ns af <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> svenske og norske Seilskibstonnage kun 26 % afgik<br />
bestuvet.<br />
Dette Forhold bar rettet sig noget un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forlöbne Aar navnlig for<br />
svenske Fartöiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t 73 % af svenske Dampskibs- og Seilskibstonnage<br />
afgik med Ladning, me<strong>de</strong>ns af <strong>de</strong>n norske Dampskibstonnage 41 %<br />
og af <strong>de</strong>n norske Seilskibstonnage 24 % i <strong>1889</strong> forlod <strong>de</strong> belgiske Havne<br />
bestuve<strong>de</strong>.<br />
Den större Del af <strong>de</strong> laste<strong>de</strong> svenske og norske Dampskibe var bestemt<br />
for De forene<strong>de</strong> Fager med Stykgods; kun 12 svenske og 15 norske Dampskibe<br />
afgik med Ladning til andre Lan<strong>de</strong>, hovedsagelig til Danmark med Kli,<br />
til England med Fosfat og Stykgods samt til La Platå med Stykgods.<br />
For vore Seilfartöier har navnlig Fragter for Amerika i <strong>1889</strong> været tilgjængelige;<br />
9 Skibe ere afgaae<strong>de</strong> laste<strong>de</strong> til Nordamerika med Jern, t<strong>om</strong>me<br />
Fa<strong>de</strong>, Stöbesand <strong>och</strong> Fosfat, 9 til La Platå med Stykgods og 11 til Brasilien<br />
med Stykgods og Jernbaneskinner, hvorhos 19 mindre Fartöier ere afgaae<strong>de</strong><br />
herfra til Danmark med Kli. S<strong>om</strong> i tidligere Aar bragtes tillige af vore Fartöier<br />
noget Fosfat og Sand til Storbritanien samt Tagsten til preussiske Havne.<br />
De optjente Bruttofragter for<strong>de</strong>lte sig i <strong>1889</strong> paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:
Afgaae<strong>de</strong><br />
453<br />
Sammenlignet med 1888 viser <strong>de</strong>nne Totalsum et Overskud af Frca<br />
785,000. Dette Overskud k<strong>om</strong>mer paa <strong>de</strong> norske Dampskibes Conto med Frcs<br />
612,000 — paa <strong>de</strong> norske Seilskibes med Frcs 173,000. De svenske Dainpskibe<br />
have mod 1888 et Fragt-Overskud af Frcs 101,000 — s<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
fal<strong>de</strong> paa Fragter af Fartöier afgaae<strong>de</strong> fra Belgien; paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> vise<br />
<strong>de</strong> svenske Seilfartöier i <strong>1889</strong> et ün<strong>de</strong>rskud mod 1888 af Frcs 128,000.<br />
Naar hensees til, at <strong>de</strong>n paa Belgien trafikeren<strong>de</strong> Tonnage, <strong>de</strong>r förte De<br />
forene<strong>de</strong> Rigers Flag, i <strong>1889</strong> li<strong>de</strong>t översteg <strong>de</strong>t forudgaaen<strong>de</strong> Åars, er <strong>de</strong>tte<br />
Overskud meget betragtelig. Det har sin Grund saavel i <strong>de</strong>n Omstændighed,<br />
at <strong>de</strong> i fäste Router gaaen<strong>de</strong> Dampskibe, navnlig hvad <strong>de</strong> norske angaar, afgik<br />
og ank<strong>om</strong> med ful<strong>de</strong>re Ladning end tidligere, s<strong>om</strong> særligen i <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige<br />
Stigning i Fragterne, <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> gjor<strong>de</strong> sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> paa alle Farvan<strong>de</strong>.<br />
Denne Stigning var allere<strong>de</strong> begyndt i <strong>de</strong>n sidste Halv<strong>de</strong>l af 1888 og hav<strong>de</strong><br />
ved nævnte Åars Udgang naaet et Höi<strong>de</strong>punkt, <strong>de</strong>r erinre<strong>de</strong> <strong>om</strong> Skibsfartens<br />
mest bl<strong>om</strong>stren<strong>de</strong> Perio<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>r S<strong>om</strong>meren <strong>1889</strong> syntes <strong>de</strong>r dog at skulle<br />
indtræ<strong>de</strong> en Tilbagegang i disse höie Fragter, men <strong>de</strong> Krav, s<strong>om</strong> navnlig Sydamerika<br />
stille<strong>de</strong> til Tonnage, bragte snart Efterspörgselen efter saadan til ätter<br />
at stige, og senere un<strong>de</strong>r Aarets hele Löb viste <strong>de</strong>r sig en usædvanlig Fasthed<br />
i Fragtmarke<strong>de</strong>t for næsten alle Farvan<strong>de</strong>.<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Opgave giver en Oversigt över disse Fragter. Der betaltes<br />
til belgiske Havne:<br />
Fra belgiske Havne:
454<br />
Disse höie Pragter, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> tilfblge et glimren<strong>de</strong> Udbytte for Re<strong>de</strong>rierne,<br />
andlod ikke at bringe tilveie et foröget Liv i Skibsbyggeriet, og i <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar raa<strong>de</strong><strong>de</strong> <strong>de</strong>r in<strong>de</strong>n samme en febrilsk Virks<strong>om</strong>hed, henimod 1 /s Million<br />
Ton, næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> Dampskibe, bleve i <strong>1889</strong> satte paa Van<strong>de</strong>t alene i<br />
Storbritanien. Denne bety<strong>de</strong>lige Tilvæxt til Tonnagen har ikke knnnet undla<strong>de</strong><br />
at udöve sin Indfly<strong>de</strong>lse paa Fragterne, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> sidstforlöbne Maane<strong>de</strong>r af<br />
in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar have vist en höist betænkelig Tilbagegang. Vistnok er en<br />
Indskrænkning i Skibsbyggeriet ätter indtraadt, men Vare-Omsætningerne synes<br />
ikke at ville med en Gäng antage en Udvikling, <strong>de</strong>r svarer til hin store og<br />
pludselige Forögelse af Skibsrum, og <strong>de</strong>t er <strong>de</strong>rfor at frygte for, at <strong>de</strong>r ätter<br />
for nogen Tid vil indtræ<strong>de</strong> mindre gunstige Forhol<strong>de</strong> for Skibsfarten. — De<br />
höie Priser, s<strong>om</strong> nu betales for Kul, give imidlertid Anledning til at antage,<br />
at vor bety<strong>de</strong>lige Seilflaa<strong>de</strong> bedre end tidligere vil kunne udhol<strong>de</strong> Coneurreneen<br />
med Dampskibe. — De heldige Fragtforhol<strong>de</strong> have foranlediget Indkjöb hersteds<br />
un<strong>de</strong>r Aarets Lòb af forskjellige u<strong>de</strong>nlandske Fartöier for svensk og norsk<br />
Regning. Et Re<strong>de</strong>ri i Göteborg har indkjöbt for en Kjöbesum af £ 24,700<br />
2, tidligere tydske, Dampskibe af resp. 865 og 788 Tons Drægtlghed, og<br />
norske Re<strong>de</strong>rier have for en Totalsum at £ 17,850 indkjöbt 4 Seilskibe, drægtige<br />
resp. 1,199, 968, 593 og 1,159 Tons Register.<br />
I frivillige Bidrag til <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Sömandskirke blev i forrige Aar<br />
indbetalt paa Generalkonsulatet af svenske og norske Skibsförere et Belöb af<br />
Fres 856 mod Fres 67165 i 1888 og Frcs 858'85 i 1887. Totalbelöbet af<br />
<strong>de</strong> til Udgangen af <strong>1889</strong> til Generalkonsulatet i <strong>de</strong>tte Öiemed indbetalte Belöb<br />
er Frcs 32,645.57.<br />
Gjennem Generalkonsulatet oversendtes i <strong>1889</strong> til Hjemlan<strong>de</strong>ne<br />
mod Frcs 21,704.90 i 1888 og Frcs 26,029'27 i 1887. — Totalbelöbet i<br />
<strong>de</strong> til Udgangen af <strong>1889</strong> herfra hjemsendte Hyrebelöb er<br />
Antallet af Skibsbrudne, Nödli<strong>de</strong>n<strong>de</strong> og Syge s<strong>om</strong> i afvigte Aar have nydt<br />
Un<strong>de</strong>rstöttelse af Generalkonsulatet udgjor<strong>de</strong>:<br />
Antallet af paa- og afmönstre<strong>de</strong> Sömænd i <strong>1889</strong> udgjor<strong>de</strong>:<br />
Der römte i Aarets Löb:
455<br />
Han<strong>de</strong>l. Det forlöbne Aar har holdt <strong>de</strong> Löfter s<strong>om</strong> 1888 syntea at give;<br />
i ökon<strong>om</strong>isk Henseen<strong>de</strong> har <strong>de</strong>t for Belgiens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> i <strong>de</strong> fleste Retninger<br />
været fortrinligt og at betragte s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t afgjören<strong>de</strong> En<strong>de</strong>punkt for <strong>de</strong>t vedhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Tryk, hvorun<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fleste Forretningsgrene gjennem en Aarrække har<br />
lidt. Fra alle Kanter er Bestillinger indlòbne og <strong>de</strong> fleste Han<strong>de</strong>ls- og Industrigrene<br />
have kunnet udvikle en Virks<strong>om</strong>hed, s<strong>om</strong> længe hav<strong>de</strong> været <strong>de</strong>m<br />
fremmed. Dette gjæl<strong>de</strong>r ikke blöt <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> vigtigste belgiske Industrier —<br />
Metal- og Kul-Industrier — s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> i 1888 stærkt hav<strong>de</strong> udviklet sig;<br />
ogsaa Textil- <strong>och</strong> navnlig Uld-Industrien samt Sukker-Fabrikerne har arbei<strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r heldige Vilkaar, paa samme Tid s<strong>om</strong> Agerbruget i <strong>1889</strong> har givet en<br />
bedre Afkastning end <strong>de</strong>t forudgaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
Det er navnlig <strong>de</strong> Krav, s<strong>om</strong> Anlæg af Jernbaner i Nord- og Syd-Amerika<br />
og <strong>de</strong>t britiske Skibsbyggeri i <strong>1889</strong> stille<strong>de</strong> til Metal-Industrien, <strong>de</strong>r har været<br />
Aarsagen til <strong>de</strong>tte Opsving. Disse Krav kun<strong>de</strong> ikke u<strong>de</strong>lt tilfredsstilles fra<br />
vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> selv og talrige Bestillinger indlöb til belgiske Værker.<br />
Denne Efterspörgsel bevirke<strong>de</strong> en jævn Stigning i Priserne paa og foröget Produktion<br />
af <strong>de</strong> forskjelligste Fabrikater af Jern og Staal, hvilket ätter indvirke<strong>de</strong><br />
paa Kulpriserne, <strong>de</strong>r ligele<strong>de</strong>s i Aarets Löb var i stadig Stigen. Omfanget<br />
af samme fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Oversigt:<br />
Jern:<br />
Kul:<br />
Denne Stigen undlod ikke at have en væsentlig Indvirken paa <strong>de</strong> fleste<br />
industrielle Værdipapirer. »Cockerill» s<strong>om</strong> i Januar stod i Frcs 995 naae<strong>de</strong><br />
saale<strong>de</strong>s i December Frcs 1,300, »Athus» steg fra Frcs 997 til Frcs 1,400<br />
og »Acieries d'Angleur» fra Frcs 285 til Frcs 620, me<strong>de</strong>ns Aktierne i flere<br />
Kulminer, saas<strong>om</strong> Couchant Flénu, Särs Longchamps, Paturages & Wasmes<br />
m. fl. mere end fordoble<strong>de</strong> sin Værdi.<br />
Afkastningen af <strong>de</strong> forskjellige Miner og Værker vil<strong>de</strong> have været end<br />
större, <strong>om</strong> <strong>de</strong>r ikke fra Arbei<strong>de</strong>rnes Si<strong>de</strong> gjentagen<strong>de</strong> i Aarets Löb hav<strong>de</strong> gjort<br />
sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Krav paa höiere Lönninger og kortere Arbeidstid — Krav, s<strong>om</strong> i<br />
<strong>de</strong> fleste Tilfæl<strong>de</strong> ere blevne indròmme<strong>de</strong>, men s<strong>om</strong> oftest först efter længere<br />
eller kortere Streiker, <strong>de</strong>r have været lige fordærvelige for Arbei<strong>de</strong>re og Arbeidsherrer,<br />
og s<strong>om</strong> have fremkaldt en Usikkerhed i forskjellige Forhol<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r<br />
ikke baa<strong>de</strong>r vel for <strong>de</strong>n fremtidige Udvikling.<br />
S<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong> livlige Omsætninger have Statens Jernbaner i Aarets<br />
Löb givet en Afkastning, <strong>de</strong>r med 4 1 /, Mill. Francs överstiger <strong>de</strong>n i 1888<br />
opnaae<strong>de</strong>, me<strong>de</strong>ns Statskassens Indtægter i sin Helhed i <strong>1889</strong> med Frös<br />
2,825,922 har översteget <strong>de</strong>t forudgaaen<strong>de</strong> Åars.<br />
Paa lignen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> har Værdien af Belgiens Indförsel til eget Forbrug<br />
(C<strong>om</strong>merce special) gaaet op til Frcs 1,336 Millioner eller med 3 % overskre<strong>de</strong>t<br />
Værdien af 1888 Åars Import, me<strong>de</strong>ns Exporten i <strong>1889</strong> hav<strong>de</strong> en<br />
Værdi af Frcs 1,248 Mill. eller med 14 % översteg Exporten un<strong>de</strong>r Aar
456<br />
1888. S<strong>om</strong> kan eluttes af Foranstaaen<strong>de</strong> fal<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nne Forögelse af Exporten<br />
væsentlig paa Maskiner, Metaller, Agerbrugsprodukter, Sukker og Vaaben.<br />
Endnu er <strong>de</strong>r ikke bleven offentliggjort tilstrækkelige statistiske Data, forat<br />
<strong>de</strong>n Del kan nöiagtigen paavises s<strong>om</strong> De forene<strong>de</strong> Riger har taget i disse Omsætninger.<br />
Det tör imidlertid med Sikkerhed antages, at vore Omsætninger<br />
med Belgien, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> senere Aar jævnt har udviklet sig, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> fra en Værdi<br />
af 37 Mill. Frcs i 1881 ere stegne til 71 Mil!. Frcs i 1888, ogsaa i <strong>1889</strong><br />
har fulgt <strong>de</strong>nne opadgaaen<strong>de</strong> Bevaegelse, <strong>om</strong> <strong>de</strong>r end i enkelte vigtige Forretningsbrancher,<br />
s<strong>om</strong> t. Ex. i Trælast, har givet sig et vist Tilbageslag tilkjen<strong>de</strong>.<br />
Af <strong>de</strong>n hidtil udk<strong>om</strong>ne officielle Statistik fremgaar <strong>de</strong>t, at vore Omsætninger<br />
med Belgien for Lan<strong>de</strong>ts eget Forbrug (C<strong>om</strong>merce special) i <strong>de</strong>t forlöbne<br />
Aar har stillet sig paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> i Sammenligning med <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> forudgaaen<strong>de</strong><br />
Aar.<br />
Og <strong>de</strong>r udförtes til De forene<strong>de</strong> Riger af belgiske Artikler:
457<br />
Hvad vor Export til Belgien angaar, viser <strong>de</strong>r sig altsaa i Sammenligning<br />
med 1888 en Forögelae i Udförselen af Havre, Fisk, Rujern og Carton, men<br />
en Formindskelse i Exporten af Trælast, Klid, Guano, Papir og Tjære.<br />
Paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> udviser vor Import fra Belgien en Forögelse for næsten<br />
alle Artiklers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, naar alene undtages Vaaben, Lya, Flesk, Smör,<br />
Smult, Staalrails, chemiske Produkter og Vinduesglas.<br />
Det maa imidlertid bemærkes, at <strong>de</strong>n officielle Statistik, hvorfra föranstaaen<strong>de</strong><br />
Opgaver ere uddragne, i og for sig selv er ufuldstændig, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n ikke<br />
<strong>om</strong>handler saa vigtige Artikler s<strong>om</strong> Træmasse og Mineraler, og at <strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> kun<br />
<strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> Artikler henhòren<strong>de</strong> uu<strong>de</strong>r C<strong>om</strong>meree special, u<strong>de</strong>slutter forskjellige<br />
Colonialvarer, saas<strong>om</strong> Kaffe, <strong>de</strong>r danner en af Belgiens vigtigste Udförselsartikler<br />
til De forene<strong>de</strong> Riger.<br />
Tven<strong>de</strong> af vore Exportartikler. <strong>de</strong>r for nogle Aar si<strong>de</strong>n syntes at ville i<br />
Belgien vin<strong>de</strong> et godt Marked, nemlig Öl og Fiskeguano, sees i <strong>1889</strong> at være<br />
forsvun<strong>de</strong>n fra <strong>de</strong> belgiske Importlister. Grun<strong>de</strong>n hertil er mere at söge i<br />
tilfældige Forhol<strong>de</strong> end i Umuüghe<strong>de</strong>n for disse Artikler her at bry<strong>de</strong> sig en<br />
Vei, og <strong>de</strong>t er at haabe, at <strong>de</strong> gjorte Forsög ätter ville optages.<br />
Jeg tilla<strong>de</strong>r mig ne<strong>de</strong>nfor nærmere at <strong>om</strong>bandle en<strong>de</strong>l af <strong>de</strong> vigtigere af<br />
disse Artikler i <strong>de</strong>n Udstrækning, hvortil ihæn<strong>de</strong>k<strong>om</strong>ne Oplysninger give Anledning.<br />
Trælast. Den officielle Statistik med<strong>de</strong>ler fölgen<strong>de</strong> Opgave över Importen<br />
til Belgien af Trælast un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong>:<br />
mod 562,542 m 3 i 1888 og 490,795 m 3 i 1887, hvoraf resp. 361,937 og<br />
341,504 m 3 fra De forene<strong>de</strong> Riger. Tidligere hav<strong>de</strong> Antwerpen næsten et<br />
Monopol paa <strong>de</strong>nne Import; Gand har imidlertid i <strong>de</strong> sidste Aar begyndt at<br />
gjöre <strong>de</strong>nne Havn en stærk Coneurrence, <strong>de</strong>lvis efterfulgt af Osteo<strong>de</strong>; til Louvain,<br />
<strong>de</strong>r tidligere modtog forskjellige navnlig mindre Ladninger, er paa <strong>de</strong>n<br />
an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> alle direkte Skibninger opbört. Un<strong>de</strong>r nævnte Coneurrence begunstigeg<br />
Gand ligeoverfor Antwerpen af forskjellige Forhold, navnlig af lidt lavere<br />
Fragter, mindre Udgifter for Oplagsste<strong>de</strong>r og ved Expeditioner til <strong>de</strong>t<br />
Indre, vel indrette<strong>de</strong> Sagmbller etc.<br />
Af <strong>de</strong>n af Antwerpens Han<strong>de</strong>lskammer offentliggjorte Statistik över Importen<br />
til <strong>de</strong>nne Havn fremgaar, at <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> iudförtes til Antwerpen<br />
279,499 m 3 af alle Sorter Trælast eller 48,642 m 3 mindre end i 1888 og<br />
62,097 m 1 mindre end i 1887. Heraf var 198,361 m 3 fra Hove<strong>de</strong>xportlan<strong>de</strong>ne<br />
Norge, Sverige og Finland.
458<br />
Sidstnævnte Import for<strong>de</strong>lte sig efter Dimensionerne paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
Denne Oversigt anty<strong>de</strong>r en Tilbagegang af Importen i <strong>1889</strong> mod <strong>de</strong><br />
tven<strong>de</strong> forudgaaen<strong>de</strong> Aar for næsten alle Dimensioners Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. Særlig<br />
fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong> er <strong>de</strong>nne Tilbagegang hvad angaar 3"X9" Planker, 2'/e"X6"<br />
Battens og s /4" X 4 /«" skaarne Bord. Un<strong>de</strong>rskud<strong>de</strong>t i Importen af hövle<strong>de</strong> Bord<br />
er <strong>de</strong>rimod ubety<strong>de</strong>ligt, og Indförselen til Antwerpen af Planchetter har endog<br />
steget i <strong>1889</strong> i Sammenligning med 1888 og 1887.<br />
Ogsaa til Osten<strong>de</strong> har Importen af Trælast i <strong>1889</strong> været mindre end<br />
tidligere Aar; <strong>de</strong>n ansættes til nogèt över 6,500 Stds, hvoraf 2,500 Stds fra<br />
Norge og 2,350 Stds fra Sverige.<br />
I Modsætning hertil översteg i <strong>1889</strong> Importen af Trælast til Gand forudgaaen<strong>de</strong><br />
Åars Indfòrscl. Der opgives, at <strong>de</strong>r i nævnte Aar importere<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rtil<br />
i <strong>de</strong>t Hele 75,165 Tons eller c:a 35,000 Pet. Stds (hvortil k<strong>om</strong>mer<br />
2,500 Stds i regelmæssige Steamers), mod 65,244 Tons eller 30,000 Pet.-Stds.<br />
Af <strong>de</strong>nne Import k<strong>om</strong> 27,748 Tons fra Sverige, 24,065 Tons fra Rusland,<br />
14,250 fra Tydskland og 5,570 Tons fra Norge.<br />
I forrige Aar viste <strong>de</strong>n i tidligere Rapporter fremhæve<strong>de</strong> Import af<br />
3"X9" Planker fra Riga en y<strong>de</strong>rligere Opgang, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n fra 134,000 Stkr i<br />
1888 steg til 150,000 Stkr i <strong>1889</strong>. Denne Opgang hav<strong>de</strong> saavel sin Grund
459<br />
i <strong>de</strong> lavere Priser, <strong>de</strong>r betaltes for russisk Virke i Sammenligning med svensk<br />
og norsk, <strong>de</strong>lvis s<strong>om</strong> Pölge af Cursforhol<strong>de</strong>ne, s<strong>om</strong> ogsaa i <strong>de</strong> Lettelser i Fragterne,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong> mellem Antwerpen og Riga etablere<strong>de</strong> regelmæssige Dampskibe<br />
kunne y<strong>de</strong>; <strong>de</strong>t har saale<strong>de</strong>s hændt, at disse, for at c<strong>om</strong>pletere sin Ladning,<br />
have modtaget Trælast til Frcs 30 pr Std. Der anföres dog, at Qvaliteten af<br />
<strong>de</strong>t russiske Virke ofte er höist utilfredsstillen<strong>de</strong>.<br />
Naar hensees til at un<strong>de</strong>r forrige Aar næsten alle Forretningsbrancher i<br />
Belgien stærkt har udviklet sig, kan <strong>de</strong>t ikke an<strong>de</strong>t end vække Forundring,<br />
at Importen af Trælast viser oven<strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Tilbagefald. Hovedgrun<strong>de</strong>n er<br />
at söge i <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r Aarets Löb indtraadte Indskrænkning i Byggevirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n<br />
rundt <strong>om</strong>kring i Lan<strong>de</strong>t. I <strong>de</strong> tidligere trange Aar med sine lave Priser paa<br />
BygniDgsmateriel og Arbei<strong>de</strong> fandt Capitalister <strong>de</strong>t at være i <strong>de</strong>res Interesse<br />
at sætte sine Penge i Byggeforetagen<strong>de</strong>r. I <strong>de</strong> fleste store Byer opstod <strong>de</strong>rved<br />
en Överproduktion, <strong>de</strong>r har hävt en trykken<strong>de</strong> Indfly<strong>de</strong>lse saavel paa Priserne<br />
paa Huse s<strong>om</strong> paa Leierne. Efter <strong>de</strong>n i <strong>de</strong> sidste Aar indtraadte Bedring i<br />
Omsætningerne have <strong>de</strong>rfor Capitalister fun<strong>de</strong>t, at andre Brancher y<strong>de</strong> större<br />
Udbytte, og have draget sig bort fra Byggeforetagen<strong>de</strong>r.<br />
Det antages, at endnu nogen Tid vil hengaae in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t rette Forhold mellem<br />
Tilbud og Efterspörgsel naaes og in<strong>de</strong>n Capitaler ätter vil söge hen til<br />
<strong>de</strong>nne Virks<strong>om</strong>hed.<br />
En an<strong>de</strong>n Grund til <strong>de</strong>n formindske<strong>de</strong> Import angives ogsaa at være <strong>de</strong><br />
Hindringer Told- og Jernbanetarif-Satser opstille for Export til Frankrig og<br />
Tydskland. Tidligere fandt en livlig Transit af Trælast til disse Lan<strong>de</strong> Sted<br />
över Antwerpen, i <strong>de</strong> senere Aar er <strong>de</strong>n mere og mere aftagen, og er forti<strong>de</strong>n<br />
indskrænket til kun <strong>de</strong>lvis at <strong>om</strong>fatte <strong>de</strong> franske Ar<strong>de</strong>nner.<br />
Aaret aabne<strong>de</strong>s imidlertid un<strong>de</strong>r ganske go<strong>de</strong> Auspicier. I 1888 hav<strong>de</strong><br />
Priserne været nogenlun<strong>de</strong> jævnt opadgaaen<strong>de</strong> og sto<strong>de</strong> ved Aarets Slutning<br />
bedre end paa mange Aar, paa samme Tid s<strong>om</strong> Beholdningerne saavel i <strong>de</strong><br />
belgiske Havne s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t Indre af Lan<strong>de</strong>t vare temmeligt medtagne. De förste<br />
Maane<strong>de</strong>r af Aaret, un<strong>de</strong>r hvilke navnlig Aarskontrakter afsluttes, hengik<br />
<strong>de</strong>rfor tillidsfuldt, og <strong>de</strong> af vore Udskibere, s<strong>om</strong> paa <strong>de</strong>nne Tid opgjor<strong>de</strong> sine<br />
Salg, opnaae<strong>de</strong> i Almin<strong>de</strong>lighed tilfredsstillen<strong>de</strong> Priser. Neppe vare imidlertid<br />
<strong>de</strong> förste Ladninger fra Östersöen ank<strong>om</strong>ne förend et Tryk i Omsætningerne<br />
begyndte at gjöre sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r efterhaan<strong>de</strong>n indvirke<strong>de</strong> paa Priserne.<br />
Man haabe<strong>de</strong> stadigen, at <strong>de</strong>tte Tryk blöt vil<strong>de</strong> være forbigaaen<strong>de</strong>, men <strong>de</strong>tte<br />
Haab skuffe<strong>de</strong>s. Gjennem hele <strong>de</strong>n sidste Halv<strong>de</strong>l af Aaret var Efterspörgselen<br />
efter Trælast y<strong>de</strong>rst træg, og for nere Importörers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> kun<strong>de</strong><br />
Salg blöt opnaaes ved Indrömmelser, <strong>de</strong>r for <strong>de</strong>m selv neppe kun<strong>de</strong> være an<strong>de</strong>t<br />
end tabbringen<strong>de</strong> og s<strong>om</strong> <strong>de</strong>moralisere<strong>de</strong> <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked. At Priserne<br />
<strong>de</strong>suagtet ikke faldt mere end hvad blev Tilfæl<strong>de</strong>, skyl<strong>de</strong>s hovedsagelig <strong>de</strong> höie<br />
Fragter, s<strong>om</strong> betaltes i Aarets Löb; u<strong>de</strong>n <strong>de</strong>nne Modvægt vil<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lige Tab<br />
have været uundgaaelige for <strong>de</strong> Importörer, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> gjort sine Indkjöb tidligt<br />
og un<strong>de</strong>r Indtrykket af et opadgaaen<strong>de</strong> Marked.<br />
I Ligbed med hvad er skeet i tidligere Aarsrapporter giver jeg mig<br />
<strong>de</strong>n Ære at hidsætte en Oversigt över <strong>de</strong> i Antwerpen i <strong>1889</strong> betalte Priser<br />
ved Salg til Forbrug, beregne<strong>de</strong> for skaaren Last i Francs pr löben<strong>de</strong> Antwerpen-Fod,<br />
hvoraf 3'/a paa 1 Meter, og for hövlet Last pr superflciel Qvadratmeter.<br />
Der betaltes for
Hövle<strong>de</strong> Bord:<br />
460
461<br />
Kassebord. Den bety<strong>de</strong>lige Import af <strong>de</strong>nne Artikel, <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> med<br />
13,000 m 3 översteg <strong>de</strong>n i 1888 stedfundne, kan ikke an<strong>de</strong>t end vække Opmærks<strong>om</strong>hed.<br />
Den skriver sig mindre fra en stærk Forögelse af Consumtionen<br />
end fra Rivaliseren mellem enkelte Huse i <strong>de</strong>nne Forretning. Den er <strong>de</strong>rfor<br />
ikke bygget paa et Grundlag, s<strong>om</strong> lover y<strong>de</strong>rligere Udvikling, og <strong>de</strong>r er ingen<br />
Anledning til at antage, at <strong>de</strong>t in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar, hvad <strong>de</strong>nne Branche angaar,<br />
vil fölge sine Forgjaengere.<br />
Oprin<strong>de</strong>lsen til <strong>de</strong>nne Import daterer fra Slutningen af Aaret 1888. Den<br />
ved <strong>de</strong>tte Tidspunkt indtraadte Stigning i Priserne bragte en<strong>de</strong>l herværen<strong>de</strong><br />
Importörer af Kassebord til at afslutte bety<strong>de</strong>lige Kontrakter for Levering un<strong>de</strong>r<br />
Löbet af <strong>1889</strong>. For ikke at blive fortrængt, fandt andre Huse Opfordring<br />
til at fölge Exemplet, og paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> gjor<strong>de</strong>s Bestillinger udover <strong>de</strong>t<br />
virkelige Behov. Ved Aarets Udgang fandtes <strong>de</strong>rfor ogaaa paa <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong><br />
Oplagsste<strong>de</strong>r Beholdninger, <strong>de</strong>r ansloges til 1,500 Stds. De vil<strong>de</strong> have været<br />
endnu större, hvis <strong>de</strong> i 1888 slutte<strong>de</strong> Kontrakter i <strong>1889</strong> hav<strong>de</strong> fun<strong>de</strong>t sin<br />
ful<strong>de</strong> Opfyl<strong>de</strong>lse, — en<strong>de</strong>l ere först i Löbet af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar blevne afvundne,<br />
saale<strong>de</strong>s at en större Opbobning <strong>de</strong>rved er bleven hindret.<br />
Disse Forhold have naturligvis ikke kunnet undla<strong>de</strong> at have Indfly<strong>de</strong>lse<br />
paa Priserne; i Slutningen af 1888 vare <strong>de</strong> naae<strong>de</strong> op til 185 Fres cif; i<br />
Vaarmaane<strong>de</strong>rne faldt <strong>de</strong> til Fres 175, for un<strong>de</strong>r S<strong>om</strong>merens Löb end<br />
y<strong>de</strong>rligere at synke til Fres 160; senere indtraadte imidlertid en Bedring og<br />
ved Aarets Udgang kun<strong>de</strong> Fres 175 opnaaes for go<strong>de</strong> Specifikationer.<br />
Sverige, s<strong>om</strong> tidligere har været meget tilbagehol<strong>de</strong>n i <strong>de</strong>nne Forretning,<br />
begyn<strong>de</strong>r at tage mere ivrig Del i samme, og navnlig er <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> fra Hernösand<br />
bleven skibet ikke ubety<strong>de</strong>lige Kvanta. Han<strong>de</strong>len med Kassebord kræver<br />
imidlertid, s<strong>om</strong> bekjendt, nöie Kjendskab til og Iagttagelse af forskjellige Detailler,<br />
og <strong>de</strong>r klages över, at disse Detailler, navnlig fra svensk Si<strong>de</strong>, endnu<br />
oversees, hvorved Foranledning gaves til mangehaan<strong>de</strong> Vanskelighe<strong>de</strong>r og Tvistighe<strong>de</strong>r.<br />
Træmasse. Det er vanskeligt att med<strong>de</strong>le en nöiagtig Opgave över Importen<br />
till Belgien af <strong>de</strong>nne Vare, da <strong>de</strong>n officielle Statistik optager <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
Rubriken »Vegetabilier og vegetabilske Substancer ikke specielt tarifere<strong>de</strong>»,<br />
un<strong>de</strong>r hvilken Rubrik <strong>de</strong>n opförer en Mæng<strong>de</strong> forskjelligtarte<strong>de</strong> Artikler.<br />
Importen fra De forene<strong>de</strong> Riger till Belgien af Træmasse, s<strong>om</strong> i Aarenes<br />
Löb har voxet i stigen<strong>de</strong> Proportion, har dog i forrige Aar neppe været tidligere<br />
Åars un<strong>de</strong>rlegen, og kan efter private Opgaver antages at være gaaet op<br />
til 33,000 Ton, hvoraf 24,000 Ton indförte fra Norge og 9,000 Ton fra<br />
Sverige.<br />
Til <strong>de</strong>nne Import maa föies ikke ubety<strong>de</strong>lige Qvanta af chemisk Masse<br />
for finere Papirsorter, <strong>de</strong>r er bleven indfört fra Tydskland og Österrig, hvortil<br />
i forrige Aar tillige er k<strong>om</strong>men en<strong>de</strong>l Træmasse fra Finland, hvilket Land<br />
nu optræ<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> en ikke ufarlig Concurrent, efteråt en direkte Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse<br />
mellem Antwerpen og finske Havne er bleven istandbragt.<br />
Han<strong>de</strong>len med <strong>de</strong>nne Artikel har i forrige Aar foregaaet un<strong>de</strong>r trykke<strong>de</strong><br />
Forhold og Priserne gik for <strong>de</strong> fleste Slags Træmasse ned i en betænkelig Grad.<br />
navnlig i Aarets sidste Maane<strong>de</strong>r. Der betaltes saale<strong>de</strong>s for cif Antwerpen<br />
pr 100 Kilos tör:
462<br />
Grun<strong>de</strong>ne til <strong>de</strong>nne Nedgång ere vistnofc hovedsagelig at söge i <strong>de</strong>n Concurrence,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong> talrige i Sverige og Norge nyoprette<strong>de</strong> Fabriker frenikaldte,<br />
men skyl<strong>de</strong>s dog ogsaa <strong>de</strong> mindre heldige Forhold hvorun<strong>de</strong>r <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong><br />
Papir-Fabriker arbei<strong>de</strong><strong>de</strong>.<br />
Efteråt <strong>de</strong>r nu i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> er indtraadt et Omslag og efteråt Beholdningerne<br />
af Træmasse i <strong>de</strong> fleste Fabriker ere blevne absorbere<strong>de</strong>, synes<br />
<strong>de</strong>r ätter at indtræ<strong>de</strong> en noget livligere Bfterspörgsel efter V<strong>år</strong>en, og <strong>de</strong>r har<br />
i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Maaned (Marts) gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> navnlig for ehemisk Masse<br />
en Prisstigning, <strong>de</strong>r synes at anty<strong>de</strong> bedre Ti<strong>de</strong>r ogsaa for Artikelen overhove<strong>de</strong>t.<br />
Man fremhæver, at Indpakningen af norsk Træmasse lä<strong>de</strong>r tilbage at önske,<br />
og at <strong>de</strong>rfor V<strong>år</strong>en, s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong> hyppige Manipulationer og Omladninger,<br />
<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r Transporten er un<strong>de</strong>rkastet, ofte fremk<strong>om</strong>mer i mindre god<br />
Tilstand, hvad <strong>de</strong>r bidrager Sit til at <strong>de</strong>n ligger un<strong>de</strong>r i Concurrencen med<br />
tydsk Træmasse.<br />
Man gjör tillige opmærks<strong>om</strong> paa, at <strong>de</strong>r fra herværen<strong>de</strong> Papirfabrikers<br />
Si<strong>de</strong> klages över <strong>de</strong>n länge Tid, <strong>de</strong>r hengaar in<strong>de</strong>n Ordres kunne udföres fra<br />
De forene<strong>de</strong> Biger, i<strong>de</strong>t s<strong>om</strong> oftest en Maaned forlöber in<strong>de</strong>n en bestilt Vare<br />
k<strong>om</strong>mer tilhæn<strong>de</strong>. Grun<strong>de</strong>n hertil anföres hovedsagelig at være Mangel paa<br />
Skibsleilighed, da <strong>de</strong> mellem Norge og Antwerpen faren<strong>de</strong> Dampskibe ofte<br />
mangle Pläds til at modtage <strong>de</strong>n Last, <strong>de</strong>r fra Norge tilby<strong>de</strong>r sig.<br />
Först naar <strong>de</strong>r dragés bedre Omsorg for Indpakningen og först naar Expeditionerne<br />
kunne foregaae med större Hurtighed og Regelmæssighed anföres<br />
<strong>de</strong>r, at <strong>de</strong> norske og svenske Træmasse-Fabriker med Held ville kunne konkurrerc<br />
med <strong>de</strong> tydske.<br />
Af Tjcere indförtes i <strong>1889</strong> fra De forene<strong>de</strong> Riger <strong>om</strong>trent samme Qvantum<br />
s<strong>om</strong> i 1888 eller 6,160 ful<strong>de</strong> Fa<strong>de</strong>. Det er næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> Umeå<br />
hvorfra <strong>de</strong>nne Import er hentet; fra Skellefteå, <strong>de</strong>r i tidligere Aar var Hove<strong>de</strong>xportste<strong>de</strong>t<br />
af Tjære til Belgien, k<strong>om</strong> i forrige Aar kun 400 ful<strong>de</strong> og 600<br />
halve Fa<strong>de</strong>. Priserne have i Aarets Löb vist en opadgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nfs og<br />
sto<strong>de</strong> ved Aarets Udgang i 30—35 pr Fad med ringe Beholdninger.<br />
Is. Denne Artikel indföres u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> til Osten<strong>de</strong>. 27 norske Fartöier<br />
bragte i <strong>1889</strong> <strong>de</strong>rhen 9,590 Ton, et Qvantum, <strong>de</strong>r <strong>om</strong>trent svarer til<br />
tidligere Åars Import. Störsteparten k<strong>om</strong> fra Kragerö, kun 3 Ladninger skibe<strong>de</strong>s<br />
fra Brevigs- og Christiania-fjor<strong>de</strong>n.<br />
Den större Del af <strong>de</strong>n importere<strong>de</strong> Is anvendtes un<strong>de</strong>r Fiskeribedriften.<br />
En<strong>de</strong>l solgtes til Hoteller og en<strong>de</strong>l forsendtes <strong>de</strong>ls til <strong>de</strong>t Indre af Belgien,<br />
<strong>de</strong>ls til <strong>de</strong>t nordlige Frankrig og <strong>de</strong>t vestlige Tydskland, hvor <strong>de</strong>n navnligen<br />
anven<strong>de</strong>s i Bryggerierne.<br />
Der klages över, at <strong>de</strong>n fra Christianiafjor<strong>de</strong>n importere<strong>de</strong> Is ofte er fuld<br />
af Sagning og <strong>de</strong>rfor mindre tjenlig til Preserveren af fersk Fisk; af <strong>de</strong>nne<br />
Grund foretrækkes i Osten<strong>de</strong> Kragerö-Is, <strong>de</strong>r paa Udskibningsste<strong>de</strong>t opbevares<br />
i <strong>de</strong> saakaldte Patenthuse og s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rfor ikke k<strong>om</strong>mer i direkte Bcrörelse med<br />
Sagning eller andre Urenlighe<strong>de</strong>r.<br />
I <strong>de</strong>t forlöbne Aar dreie<strong>de</strong> Priserne for Aarskontrakt sig <strong>om</strong> 14 à 15<br />
Frcs pr Ton cif Osten<strong>de</strong>; i Maane<strong>de</strong>rne August og September betaltes dog for<br />
enkelte Laster fra Frcs 16—18 og en enkelt opnaae<strong>de</strong> endog Frcs 19. Salgs-
463<br />
priserne i Osten<strong>de</strong> har vexlet mellem Fres 20 à 25 pr Ton leveret til Fiskcrne<br />
og paa Jernbanevogn samt Fres 25—30 til Hotellerne.<br />
Beholdningerne var ved Aarets Udgang 500 TOD. Da Vinteren i Belgien<br />
har været mild og fölgelig Produktionen af in<strong>de</strong>nlandak Is har været<br />
ubety<strong>de</strong>lig, er <strong>de</strong>t sandsynligt, at <strong>de</strong>r i Löbet af in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar vil tiltrænges<br />
en större Import end un<strong>de</strong>r tidligere Aar. Der er <strong>de</strong>rfor Opfordring for<br />
vore Udskibere til at være tilbageholdne i Salg og at söge at hol<strong>de</strong> Priserne<br />
oppe. Der angives at en<strong>de</strong>l Kontrakter ere afslutte<strong>de</strong> til Fres 14 à 16 pr<br />
Ton, men naar hensees til <strong>de</strong>nne Saisons ringe Ishöst saavel i Europa s<strong>om</strong> i<br />
Amerika, tör <strong>de</strong>t med nogen Sikkerhed antages, at <strong>de</strong>r i S<strong>om</strong>merens Löb vil<br />
kunne opnaaes meget bedre Priser end disse.<br />
Fragterne vare i <strong>de</strong>t forlöbne Aar Fres 11 à 117s P r udlosset Ton à<br />
1,015 Kilos. Der opgives, at <strong>de</strong>r iaar for Vaarskibning er sluttet til Fres<br />
97, à 10.<br />
Fisk. Importen til Belgien af <strong>de</strong>nne Vare er bety<strong>de</strong>lig, <strong>om</strong> end ikke Fiskespiser<br />
har vun<strong>de</strong>t en saa almin<strong>de</strong>lig Udbre<strong>de</strong>lse blandt <strong>de</strong>n lavere Befolkning<br />
s<strong>om</strong> til Ex. i Storbritannien. I Henhold til <strong>de</strong>n officielle Statistik indförtes<br />
saale<strong>de</strong>s i <strong>1889</strong> henimod 22 Mill. Kilos Fisk, hvoraf 11'/, Mill. Kilos Sild og<br />
1072 Mill. andre Fiskesorter, hvortil endnu k<strong>om</strong>me <strong>de</strong> Qvanta, s<strong>om</strong> Lan<strong>de</strong>ts<br />
egne Fiskere indfange. Det er hovedsagelig England og Holland s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ltager<br />
i <strong>de</strong>nne Import; fra De forene<strong>de</strong> Riger k<strong>om</strong>me endnu relativt ubety<strong>de</strong>lige<br />
Qvanta; me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s i <strong>1889</strong> sendtes fra Storbritannien 2 1 /, Mill. Kilos<br />
Sild og fra Holland <strong>om</strong>trent 8 Mill. Kilos, indförtes fra Sverige-Norge kun<br />
472,000 Kilos. Af andre Fiskesorter k<strong>om</strong> 6 Mill. Kilos fra Holland, 27,<br />
Mill. Kilos fra Storbritannien og blöt 640,000 Kilos fra De forene<strong>de</strong> Riger.<br />
En<strong>de</strong>l af hvad <strong>de</strong>r paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> staar angivet s<strong>om</strong> engelsk eller holländsk<br />
Vare er dog oprin<strong>de</strong>lig svensk eller norsk, i<strong>de</strong>t ikke li<strong>de</strong>t indföres fra vore<br />
Lan<strong>de</strong> til Belgien över Hull og Rotterdam. Der fin<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s i Belgien et<br />
temmelig vidt Feldt for vor Fiskeexport. Det gjæl<strong>de</strong>r kun at anven<strong>de</strong> <strong>de</strong> rette<br />
Midler til at udvikle vor Virks<strong>om</strong>hed in<strong>de</strong>n samme. Disse Midler ere <strong>de</strong> överalt<br />
gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>: Studium af <strong>de</strong> lokale Forhol<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> knytte sig til Bedriften,<br />
nöie Efterfölgen af <strong>de</strong> Fordringer, s<strong>om</strong> disse lokale Forhol<strong>de</strong> opstille, soli<strong>de</strong><br />
og virks<strong>om</strong>me Förbin<strong>de</strong>lser paa Pladserne, hurtige og regelmæssige Förbin<strong>de</strong>lser<br />
mellem Udskibnings- og Importste<strong>de</strong>rne.<br />
I förstnævnte Henseen<strong>de</strong> er <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n sidste Tid truffet enkelte Skridt.<br />
Flere med vore Fiskerier praktisk kjendte Mænd have saavel hersteds s<strong>om</strong> i<br />
Osten<strong>de</strong> <strong>de</strong>lvis sat sig ind i <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Bedrift og un<strong>de</strong>r nogen Tid stu<strong>de</strong>ret<br />
disse Marke<strong>de</strong>rs Fordringer. Resultaterne heraf har ogsaa vist sig i enkelte<br />
Tillempninger af Behandlingsmaa<strong>de</strong>n efter <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Smag og i en<br />
större Import af enkelte Sorter. Meget staar imidlertid endnu tilbage at gjöre<br />
og betragtelige Fremskridt ville kun naaes ved en mere direkte og vedhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Indskri<strong>de</strong>n fra vor Si<strong>de</strong>. Ingen Forholdsregel vil<strong>de</strong> i <strong>de</strong>nne Henseen<strong>de</strong> formentlig<br />
virke gavnligere end Ansættelse hersteds, i alle Fald for nogen Tid, af<br />
en Agent, <strong>de</strong>r i Lighed med <strong>de</strong> i Storbritannien ansatte, kun<strong>de</strong> gaae vore Fiskeexportörer<br />
tilhæn<strong>de</strong> med allehaan<strong>de</strong> praktiske Oplysningar vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Fiskeribedriften<br />
og gribe virks<strong>om</strong>t ind un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> forskjellige Transaktioner. Hvis <strong>de</strong>t<br />
skul<strong>de</strong> kunne lykkes at fin<strong>de</strong> en Agent, <strong>de</strong>r forener alle <strong>de</strong> Betingelser, s<strong>om</strong><br />
et saadant Hverv kræver, og hvis <strong>de</strong>nne Agent fandt fra vore Exportörers<br />
Si<strong>de</strong> Tilslutning og Un<strong>de</strong>rstöttelse, er <strong>de</strong>r neppe nogen Tvivl <strong>om</strong>, at vor Export<br />
til Belgien og över Belgien til Nabolan<strong>de</strong>ne in<strong>de</strong>n nogen Tid vil<strong>de</strong> vin<strong>de</strong> en<br />
Udvikling, <strong>de</strong>r fuldt ud vil<strong>de</strong> dække <strong>de</strong> med en saadan Ansættelse forbundne<br />
Udlæg.
464<br />
Hertil hörer imidlertid ogsaa, at Forbin<strong>de</strong>lseroe mellem Rigerne blive<br />
hnrtigere og regelmæssigere end forti<strong>de</strong>n er Tilfæl<strong>de</strong>. Linien fra Christiania<br />
behöver 4 Dage og <strong>de</strong>res Baa<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>me <strong>om</strong> Vinteren, — <strong>de</strong>n vigtigste Saison<br />
for Salg af Fisk — höist uregelmæssigt; Vigsnæsbaa<strong>de</strong>ne anlöbe ingen<br />
större Exporthavn og <strong>de</strong>res Router ere end mere uregelmæssige end hines.<br />
Iste<strong>de</strong>tfor at ank<strong>om</strong>me i Midten af Ugen, for at Fisken kan sen<strong>de</strong>s til Marked<br />
in<strong>de</strong>n Fredagene — <strong>de</strong>n vigtigste Dag for Afsætningen — ank<strong>om</strong>me <strong>de</strong> stadigen<br />
i Begyn<strong>de</strong>lsen eller i Slutningen af Ugen. Fartöierne ere <strong>de</strong>rhos li<strong>de</strong>t<br />
indrette<strong>de</strong> for Transport af Fisk, og <strong>de</strong>r klages över, at Udlosningen hersteds<br />
ikke foregaar med nödvendig Hurtighed. Det er imidlertid li<strong>de</strong>n Tvivl <strong>om</strong>, at<br />
vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Dampskibsselskaber vil<strong>de</strong> vise sig imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> i <strong>de</strong> forskjelligste<br />
Retninger, naar kun Udsigt gives til Oparbei<strong>de</strong>n af en saa vigtig Branche<br />
af vor Bxportvirks<strong>om</strong>hed.<br />
Vor Export til Belgien har hidtil væsentlig bestaaet af Sild —• fersk,<br />
röget og saltet — samt af Torsk — fersk, saltet og törret.<br />
Den ferske Sild er <strong>de</strong>ls ank<strong>om</strong>men i Borsyre, <strong>de</strong>ls i Is. Förstnævnte<br />
Behandlingsmaa<strong>de</strong> vin<strong>de</strong>r mere og mere Indpas og passer sig navnligen for Sild<br />
bestemt til Rögning. Af röget Sild bliver Afsætningen stadigen större, men<br />
<strong>de</strong>r paastaaes, at man i De forene<strong>de</strong> Riger endnu ikke har <strong>de</strong>t rette Greb paa<br />
Rögning af Sild, passen<strong>de</strong> for <strong>de</strong>t belgiske Marked. Den bliver enten for<br />
stærkt röget og <strong>de</strong>rved haard og tör, eller for svagt og <strong>de</strong>rved uholdbar. Fersk<br />
Sild, röget hersteds og bragt uniid<strong>de</strong>lbart paa Marke<strong>de</strong>t, foretrækkes <strong>de</strong>rfor.<br />
Saltet norsk eller svensk Sild har li<strong>de</strong>n Efterspörgsel; man er vant til<br />
<strong>de</strong>n holländske Saltning og <strong>de</strong>n holländske Qvalitet, og vrager <strong>de</strong>rfor saavel vor<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n skotske Artikel.<br />
Af fersk Torsk (og Torskearter) er <strong>de</strong>r i Aarets Löb ank<strong>om</strong>men enkelte<br />
Forsyninger, u<strong>de</strong>n at dog <strong>de</strong>nne Forretning paa långt nær har naaet <strong>de</strong>n Udvikling,<br />
hvortil <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r en skjöns<strong>om</strong> og forsigtig Le<strong>de</strong>lse kun<strong>de</strong> give Anledning.<br />
Heller ikke af saltet Torsk har Importen fra De forene<strong>de</strong> Riger været<br />
syn<strong>de</strong>rlig stor. De i mine tidligere Rapporter fremhæve<strong>de</strong> Indvendinger mod<br />
vor Behandlingsmaa<strong>de</strong> gjöre sig frem<strong>de</strong>les gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, og först naar disse fjernes,<br />
vil vor Artikel her fin<strong>de</strong> Afsætning. Torsk, fanget af belgiske Fiskere<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t i S<strong>om</strong>mermaane<strong>de</strong>rne i Nordsöen paagaaen<strong>de</strong> Bankfiske og saltet efter<br />
holländsk Mönster, solgtes <strong>de</strong>rimod med Lethed ved Auktion i Osten<strong>de</strong> til Frcs<br />
80 k 90 pr Tön<strong>de</strong> (c:a 120 à 125 Kilos netto, d. v. s. foru<strong>de</strong>n Salt, Lage<br />
og Tön<strong>de</strong>).<br />
Der har i Aarets Löb raa<strong>de</strong>t en höi Grad af Usikkerhed i Priserne paa<br />
vore Fiskesorter. I Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret stod fersk Sild temmelig höit, men<br />
herved fremkaldtea en saa bety<strong>de</strong>lig Export, at Priserne faldt til et Lavmaal,<br />
s<strong>om</strong> blöt kun<strong>de</strong> bringe Exportörerne Tab. Det samme gjentog sig <strong>de</strong>lvis ved<br />
Aarets Slutning, saale<strong>de</strong>s at Priserne, <strong>de</strong>r notere<strong>de</strong>s med Frcs 18 pr Tön<strong>de</strong> Sild<br />
i Borsyre, i Löbet af nogle Uger faldt til Frcs 5 à 6 pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Ogsaa for an<strong>de</strong>n fersk Fisk har Priserne været y<strong>de</strong>rst förän<strong>de</strong>rlig; <strong>de</strong>r<br />
angives dog, at man i Almin<strong>de</strong>lighed kan regne paa at opnaae Frcs 2 pr Stk<br />
for vor Torsk og at <strong>de</strong>nne Pris kan betragtes s<strong>om</strong> Gjennemsnitsprisen un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t forlöbne Aar.<br />
Törfisk. Beholdningerne af gammel Vare var vid Saisonens Begyn<strong>de</strong>lse i<br />
Juli Maaned s<strong>om</strong> vanlig oprömte. De förste Tilförsler af <strong>1889</strong> Åars Fiske,<br />
væsentlig bestaaen<strong>de</strong> af vestre Hollan<strong>de</strong>r Rundfisk, ank<strong>om</strong> i smaa Seilkibsladninger<br />
til Antwerpen, Louvain, Malines og St. Nicolas un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Halv<strong>de</strong>l<br />
af August.
465<br />
Indkjöbspriserne fra Exportste<strong>de</strong>t Bergen stille<strong>de</strong> sig for <strong>de</strong> belgiske Importörer<br />
for vestre Hollæn<strong>de</strong>r fra först af <strong>om</strong> c:a Fres 70, men steg paa Grund<br />
af <strong>de</strong> i Bergen raskt aftagen<strong>de</strong> Beholdninger af <strong>de</strong>tte Assortiment efterhaan<strong>de</strong>n<br />
til Fres 82 pr 100 Kilos cif Antwerpen. Por fin Hollæn<strong>de</strong>r betaltes fra e:a<br />
Fres 65 til Fres 73, for almin<strong>de</strong>lig Hollæn<strong>de</strong>r fra 58 til Fres 66. De<br />
övrige Törfisksorter, saas<strong>om</strong> samfængt og Bremer Kundfisk, Titling og Rödskjær<br />
saavels<strong>om</strong> Fisk fra Finmarken er i Belgien ikke gangbare, <strong>de</strong>lvis med Undtagelse<br />
af Bremer Rundfisk.<br />
Qvaliteten af <strong>de</strong>n hidk<strong>om</strong>ne vestre Hollæn<strong>de</strong>r Rundfisk har været tilfredastillen<strong>de</strong>,<br />
me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r klages över at fin og almin<strong>de</strong>lig Hollæn<strong>de</strong>r ofte er bleven<br />
skibet i mindre god Forfatning, hovedsagelig fremkaldt ved Mangel paa <strong>om</strong>hyggelig<br />
Behandling og Törring af Fisken i Lofoten. Der gjöres opmærks<strong>om</strong><br />
paa Nödvendighe<strong>de</strong>n af u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> at hidsen<strong>de</strong> god og upaaklagelig Vare, da<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong> jævne Tilgang paa fersk Fiak Befolkningen eliers let vil<br />
opgive Törfisk, for kun at bol<strong>de</strong> sig til Ferskfisk.<br />
Det har hidtil været sædvanligt, at Betaling af Törfisk, skibet til Belgien,<br />
er skeet ved 3 Maane<strong>de</strong>rs direkte Tratte paa Kjöberen, <strong>de</strong>r accepteres ved<br />
Connaissementets Udlevering. I <strong>de</strong>n sidste Tid har <strong>de</strong>t imidlertid hændt, at<br />
Salg er afsluttet paa Betingelse af at Trattaerne först skulle accepteres efter<br />
V<strong>år</strong>ens Ank<strong>om</strong>st og Besigtigelse. Det behöver ikke at fremhæves, at Sælgeren<br />
<strong>de</strong>rved kan udsætte sig for <strong>de</strong> störste Ubehagelighe<strong>de</strong>r, og <strong>de</strong>t er at haabe,<br />
at <strong>de</strong> givne Exempler ikke ville fin<strong>de</strong> Efterfölgelse.<br />
Trän. Denne Artikel fin<strong>de</strong>r i Belgien til enhver Tid af Aaret en jævn<br />
Afsætning. De Sorter, <strong>de</strong>r mest kjöbes, er brun og <strong>de</strong>lvis brunblank til Brug<br />
ved Garverierne og i andre industrielie Öiemed, samt almin<strong>de</strong>lig raa Medicintran<br />
til Droguister og Apothekere, hvorimod blank og dampkogt Medicintran<br />
fin<strong>de</strong>r færre Kjöbere.<br />
Indkjöbspriserne paa <strong>de</strong> forakjellige gangbare Sorter have for berværen<strong>de</strong><br />
Kjöbere i Aarets Löb stillot sig paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
brun, <strong>de</strong>r ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse betaltes med Fres 40 '/f, steg i Marta<br />
og April Mdr til c:a Fres 48, men faldt <strong>de</strong>rpaa efterhaan<strong>de</strong>n intil <strong>de</strong>n i Aarets<br />
sidste Maane<strong>de</strong>r betaltes med Fres 40 à 41;<br />
brunblank, <strong>de</strong>r i Aarets förste Maane<strong>de</strong>r stod i Fres 58'/2, gik senere<br />
op till Fres 65 V, for <strong>de</strong>refter, ved Tilförselen af ny Vare, at synke ved Aarets<br />
Udgang til Fres 55'/,;<br />
raa Medicintran stod först i c:a Fres 6072, hæve<strong>de</strong> sig <strong>de</strong>rpaa til Fres<br />
75 à 76 og faldt i Höstens Löb efterhaan<strong>de</strong>n ned til Fres 57.<br />
Nævnte Noteringer forstaaes cif Antwerpen pr almin<strong>de</strong>lig Bgetön<strong>de</strong> med<br />
Fres 2 billigere Pris pr 100 Kilos i Petroleumsfa<strong>de</strong>.<br />
Udsigterne for Artikelen angives at være <strong>de</strong> bedste. Der anföres, at <strong>de</strong><br />
talrige berværen<strong>de</strong> Industrier, <strong>de</strong>r beuytte vor Trän, fortrinsvis ville hol<strong>de</strong> sig<br />
til <strong>de</strong>nne saalænge Priserne ikke overskri<strong>de</strong> sit nærværen<strong>de</strong> normale Ståndpunkt.<br />
Först naar s<strong>om</strong> Fölge af felslaaet Fiske eller af andre Grnn<strong>de</strong> Tranpriserne<br />
hæve sig udover <strong>de</strong>t normale, tage disse Industrier til andre Tranog<br />
Oliesorter s<strong>om</strong> Substituter.<br />
Kvaliteten af <strong>de</strong>n hidk<strong>om</strong>ne Vare har gjennemgaaen<strong>de</strong> været god; <strong>de</strong>r<br />
fremhæves dog, at <strong>de</strong>r un<strong>de</strong>rti<strong>de</strong>n og navnlig fra Bergen forsen<strong>de</strong>s hertil un<strong>de</strong>r<br />
Navn af Torsketran en Vare, <strong>de</strong>r ikke er udvun<strong>de</strong>n af Torsk, men af forskjellige<br />
andre Fiskesorter og navnlig af Sei.<br />
I S<strong>om</strong>merens Löb ank<strong>om</strong> hertil direkte fra Bergen nogle Partier brun Hvaltran,<br />
<strong>de</strong>r solgtes til Fres 33 à 34 pr 100 Kil. i Petroleumfa<strong>de</strong>. Derimod k<strong>om</strong> af<br />
blank raffineret og uraffineret Intet paa Marke<strong>de</strong>t. Der synes at være Grund<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart.<br />
30
466<br />
til »t antage, at <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t industrielie Belgien skul<strong>de</strong> kunne findos for<strong>de</strong>lagtig<br />
Afsætning for <strong>de</strong>nne Artikel, paa hvilket hidtil Glasgow har hävt et Monopol.<br />
Kornvarer. Forrige Aara gunstige Höst indskrænke<strong>de</strong> <strong>de</strong> forskjellige Län<strong>de</strong>s<br />
Träng til Forsyning med Kornvarer og s<strong>om</strong> Fölge <strong>de</strong>raf viste <strong>de</strong> internationale<br />
Omsætninger i disse Artikler i <strong>1889</strong> et meget ringere Omfång end un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t forudgaaen<strong>de</strong> Aar. Dette var ogsaa Tilfæl<strong>de</strong> for Belgiens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>.<br />
Naar undtages Mais, viste <strong>de</strong>r sig i Indförselen af alle Kornarter et Un<strong>de</strong>rskud<br />
mod 1888, <strong>de</strong>r for <strong>de</strong>n vigtigste Havns, Antwerpens, Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> opgik til<br />
3'/, Million Hektoliter. Det var især fra De forene<strong>de</strong> Stater og La Platå,<br />
at Un<strong>de</strong>rskud<strong>de</strong>t rar stærkest. De förstnævnte Stater, <strong>de</strong>r tidligere var <strong>de</strong>t<br />
vigtigste Kornkammer, hvorfra Belgien hente<strong>de</strong> sin Forsyning, og s<strong>om</strong> danne<strong>de</strong><br />
Basis for <strong>de</strong> internationale Omsætninger, <strong>de</strong>r le<strong>de</strong>s fra Antwerpen, har i <strong>de</strong><br />
sidste Aar mere og mere maattet vige Pladsen for Donaulan<strong>de</strong>ne. Grun<strong>de</strong>n<br />
hertil maa væsentlig söges i <strong>de</strong> daarlige Qvaliteter, De forene<strong>de</strong> Stater i <strong>de</strong><br />
sidste Aar har bragt paa Marke<strong>de</strong>t, me<strong>de</strong>ns paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> Donaulan<strong>de</strong>ne<br />
have gjort stadige og hurtige Fremskridt i sin Produktion og i Behandlingen<br />
af V<strong>år</strong>en. Fra Donau k<strong>om</strong> saale<strong>de</strong>s i <strong>1889</strong> til Antwerpen 5 Millioner Hektoliter<br />
Hve<strong>de</strong> mod 704,000 Hektol. fra De forene<strong>de</strong> Stater.<br />
Paa lignen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> bliver Byg fra Donau mere og mere efterspurgt.<br />
Bryggerierne fiu<strong>de</strong> i <strong>de</strong> talrige indförte Varieteter udmærke<strong>de</strong> Produkter af<br />
usædvanlig Vægt, y<strong>de</strong>n<strong>de</strong> et rigt Udbytte. Af Havre k<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> Störsteparten<br />
fra <strong>de</strong>t nordlige Rusland; dansk og svensk Havre har i forrige Aar<br />
været li<strong>de</strong>t efterspurgt, og saavel <strong>de</strong>nne Kornsort s<strong>om</strong> Byg synes her ganske<br />
at ville tabe sit Marked.<br />
Kaffe. Den i mine tidligere Beretninger fremhæve<strong>de</strong> Omformen af Han<strong>de</strong>len<br />
med <strong>de</strong>nne Vare s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong> paa <strong>de</strong> större Han<strong>de</strong>lspladse gjængse<br />
Terminspekulationer har i <strong>de</strong>t förgångne Aar end y<strong>de</strong>rligere udviklet sig paa<br />
<strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Marked. Disse Spekulationer bevirke en Usikkerhed i alle<br />
Priser, s<strong>om</strong> ikke tilla<strong>de</strong>r Handlen<strong>de</strong> i effektiv Vare at sid<strong>de</strong> in<strong>de</strong> med större<br />
Beholdninger. Forti<strong>de</strong>n indskrænke <strong>de</strong>rfor disse sine Indkjöb til kun at <strong>om</strong>fatte<br />
Qvanta, for hvilke <strong>de</strong> i <strong>de</strong>n allernærmeste Fremtid kan fin<strong>de</strong> Afsætning.<br />
U<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>t kan paastaaes, at Consumtionen af V<strong>år</strong>en i ringeste Grad har aftaget,<br />
er <strong>de</strong>n effektive Han<strong>de</strong>l dog <strong>de</strong>rved bleven ikke li<strong>de</strong>t trægere end tidligere,<br />
og <strong>de</strong>t bliver vanskeligere at fölge <strong>de</strong>ns Gäng.<br />
I <strong>de</strong> sidste 10 Aar har Prisen paa Santos good average stillet sig hersteds<br />
paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong> ved Udgangen af <strong>de</strong> respekt. Aar:<br />
1880 1881 1882 1883 1884 1885 1886 1887 1888 <strong>1889</strong><br />
36/, 29 22'/, 33 26 22 1 /, 36 487, 45 487, Cents<br />
pr '/i Kilo i Entrepöt, eller gjennemsnitlig i Tiaaret 3478 Cents pr 7» Kilo<br />
i Entrepöt.<br />
S<strong>om</strong> fremgaar af foraustaaen<strong>de</strong> Oversigt er altsaa Aaret <strong>1889</strong> gaaet ud<br />
med en höiere Pris paa Kaffe end noget tidligere Aar i nævnte Tidsrum.<br />
Denne Pris, <strong>de</strong>r svarer til Frcs 103 pr 50 Kilos, har imidlertid i Aarets<br />
Löb un<strong>de</strong>rgaaet forskjellige Fluktuationer. Begyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong> med Frcs 95 pr 50<br />
Kilos, steg Prisen temmelig jævnt til Fres 105 i April, for <strong>de</strong>refter i Juni<br />
pludselig at fal<strong>de</strong> til Frcs 86. En Reaktion indtraadte dog temmelig hurtigt,<br />
saale<strong>de</strong>s at Santos good average ved Slutningen af August gjenvandt en Pris<br />
af Frcs 96 og i September af Frcs 99. Gjennem forskjellige Fluktuationer<br />
nxae<strong>de</strong> <strong>de</strong>rpaa Artikelen en Pris af Frcs 106, for, s<strong>om</strong> angivet, ved Aarets<br />
üdgang at fal<strong>de</strong> til Fres 103 pr 50 Kilos Entrepöt.
467<br />
S<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong> mange modsigen<strong>de</strong> Med<strong>de</strong>lelser <strong>om</strong> Skibninger, Beholdninger<br />
og Udsigter, <strong>de</strong>r modtages fra Produktionsste<strong>de</strong>rne og <strong>de</strong> vigtigste Markedspladse<br />
— i <strong>de</strong> fleste Tilfæl<strong>de</strong> i Terminspekulanters Interesser —, er <strong>de</strong>t<br />
en y<strong>de</strong>rst vanskelig Sag at danne sig en begrun<strong>de</strong>t Mening <strong>om</strong> Artikelens rette<br />
Stilling og nærmeste Udsigter. Det er dog at antage, at <strong>de</strong>n i in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong><br />
Aar neppe vil kunne fal<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r forrige Aara Gjennemsnitspriser i Betragtning<br />
af <strong>de</strong>n ringe Beholdning, hvormed Aaret gik ud paa Produktionsste<strong>de</strong>rne.<br />
Hu<strong>de</strong>r. Udförselen heraf til De forene<strong>de</strong> Riger er i forrige Aar ätter<br />
gaaet op, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r skibe<strong>de</strong>s fra Belgien 750 Ton mod 529 i 1888 og mod<br />
292 Ton i 1887.<br />
Tidligere dække<strong>de</strong> De forene<strong>de</strong> Riger sit Forbrug af Hu<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> oftest<br />
ved direkte Import fra La Plata-Lan<strong>de</strong>ne. Forhol<strong>de</strong>ne have medfört at <strong>de</strong>t<br />
er bleven for<strong>de</strong>lagtigere for vore Garverier at gjöre sine Indkjöb över Antwerpen,<br />
hvor man har lettere Adgang til at faae alle Fordringer til Qvalitet,<br />
Qvantitet og Remisser tilfredsstille<strong>de</strong>.<br />
Artikelen har hersteds un<strong>de</strong>r afvigte Aar fulgt en regelniæssig Gäng. I<br />
Januar indtraadte en Prisstigning af 1 à 2 Frcs, s<strong>om</strong> holdt sig uforandret indtil<br />
September, da talrige Ladninger ank<strong>om</strong>, <strong>de</strong>r trykke<strong>de</strong> Priserne; <strong>de</strong>tte Tryk<br />
var dog ikke af läng Varighed; i Oktober hæve<strong>de</strong> Priserne sig ätter og un<strong>de</strong>r<br />
Resten af Aaret vare <strong>de</strong> i stadig Opgang med meget livlige Omsætninger.<br />
Disse Forhold fremgaar end y<strong>de</strong>rligere af ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Oversigt. Der<br />
betaltes:<br />
Navnlig var Sala<strong>de</strong>ros Oxehu<strong>de</strong>r af god Qvalitet efterspurgte, me<strong>de</strong>ns Mata<strong>de</strong>ros<br />
Oxehu<strong>de</strong>r og salte<strong>de</strong> Kohu<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r viste sig at li<strong>de</strong> af forskjellige<br />
Mangler, afsattes trsegt. Omsætningerne paa herværen<strong>de</strong> Marked af torre Hu<strong>de</strong>r<br />
indskrænkes med hvert Aar; hertil bidrager ikke li<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n daarlige Forfatning,<br />
hvori disse Hu<strong>de</strong>r ofte skibes fra La Platå.<br />
De un<strong>de</strong>r Aarets Löb afholdte 5 Auktioner, un<strong>de</strong>r hvilke 85,000 Hu<strong>de</strong>r<br />
solgtes, har været li<strong>de</strong>t besögte.<br />
Vid. Omsætningerne paa vört Marked af <strong>de</strong>nne Artikel har i <strong>1889</strong> været<br />
livlige og foregaaet un<strong>de</strong>r heldige Betingelser. Ved Aarets Udgang var <strong>de</strong>rfor<br />
<strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Beholdning reduceret til en Ubety<strong>de</strong>lighed.<br />
Det er endnu hovedsagelig fra La Platå at Antwerpen modtager sin Forsyning,<br />
dog er i <strong>de</strong> senere Aar Importen fra Australien tiltaget i nogen Grad,<br />
saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>n engelske Presse ved forskjellige Anledninger, men vistnok med<br />
ringe Grund, har udtalt Frygt for at <strong>de</strong>t Monopol i australisk Uld, s<strong>om</strong> London<br />
hidtil stadigen har nydt, staar i Fare for <strong>de</strong>lvis at tabes. Af Aarets Import<br />
k<strong>om</strong> 129,098 Baller (13,500 Baller mere end i 1888) fra La Platå,<br />
6,360 Baller fra Australien og 3,212 Baller fra Cap.<br />
De forholdsvis lave Priser, s<strong>om</strong> raa<strong>de</strong><strong>de</strong> ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse, begunstige<strong>de</strong><br />
i höi Grad Indförselen; <strong>de</strong>n Udvikling, s<strong>om</strong> Uld-Industrien antog i Aarets<br />
Löb, <strong>de</strong>n stadige Stigen i Priserne for <strong>de</strong>t færdige Produkt, <strong>de</strong>n relative Sikkerhed,<br />
s<strong>om</strong> raa<strong>de</strong><strong>de</strong> i <strong>de</strong>n politiske Ver<strong>de</strong>n, Alt bidrog til end mere at fremme
468<br />
<strong>de</strong>nne Import og til at gjöre Aaret indbringen<strong>de</strong> saavel for Skibere og Sælgere<br />
s<strong>om</strong> for Forbrugcre.<br />
Priserne, s<strong>om</strong> i Slutningen af 1888 og i Begyn<strong>de</strong>isen af 1887 viste nogen<br />
Svaghed, fik i Februar d. A. en vægtig Impuls opad ved <strong>de</strong> Efterretninger<br />
<strong>om</strong> Hausse, <strong>de</strong>r indlöb fra London og La Platå, og fraregnet enkelte mindre<br />
Fluktuationer, hav<strong>de</strong> <strong>de</strong> en stadigt opadgaaen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts, saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>r ved<br />
hver af <strong>de</strong> 5 store offentlige Auktioner, s<strong>om</strong> holdtes i Aarets Löb, viste sig<br />
en Stigen af 5—15 Centimes fremfor <strong>de</strong>n nærmest forudgaaen<strong>de</strong>.<br />
Den indtraadte Prisstigning fremgaar end y<strong>de</strong>rligere af fölgen<strong>de</strong> Oversigt.<br />
Der betaltes for:<br />
Ved Saisonens Udgang i November vare Beholdningerne reducere<strong>de</strong> til 365<br />
Baller; i December begyndte imidlertid Uld af <strong>de</strong>n nye Klipning at ank<strong>om</strong>me<br />
fra La Platå og senere har Tilförselen regelmæssigen gaaet for sig. Det angives,<br />
at <strong>de</strong>n nye Uld er törrere og finere end <strong>de</strong>n tidligere, men ligesaa fuld<br />
af Borrer s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nne.<br />
Terminspekulationerne i uvasket Uld have i Aarets Löb aftaget meget, da<br />
Brfaringen har vist, at <strong>de</strong> vare un<strong>de</strong>rkaste<strong>de</strong> ahfor store Tilfældighe<strong>de</strong>r, og<br />
<strong>de</strong>t er ikke sandsynligt, at <strong>de</strong> for <strong>de</strong>t förste ville gjenoptages i syn<strong>de</strong>rlig Udstrækning.<br />
Talg og Olier. Exporten til De forene<strong>de</strong> Biger af disse Artikler var i<br />
1887 og 1888 stegen höist bety<strong>de</strong>lig; i afvigte Aar gav en Tilbagegang sig<br />
tilkjen<strong>de</strong> mod 1888, men af saa ringe Betydning, at <strong>de</strong>t i <strong>de</strong> tven<strong>de</strong> nævnte<br />
Aar af Belgien gjenvundne Ståndpunkt s<strong>om</strong> Marked for vor Indförsel af <strong>de</strong>rhenhören<strong>de</strong><br />
Artikler tör antages at have faaet fäste Hol<strong>de</strong>punkter og at kunne<br />
være Gjenstand for y<strong>de</strong>rligere Udvikling.<br />
Al Talg, produceret i Belgien selv, consumeres in<strong>de</strong>n Lan<strong>de</strong>t, navnlig af<br />
<strong>de</strong> talrige og bety<strong>de</strong>lige Lysfabriker; hvad <strong>de</strong>r udföres er hentet fra andre<br />
Lan<strong>de</strong> og navnlig fra La Platå. I forrige Aar steg <strong>de</strong>nne Import til 7,502<br />
Piber mod 4,528 Piber i 1888.<br />
Priserne har i Aarets Löb været meget vexlen<strong>de</strong>; begyn<strong>de</strong>n<strong>de</strong> med 82<br />
Francs for disponibel Oxetalg, faldt <strong>de</strong> efterhaan<strong>de</strong>n ned til Frcs 59 i Marts,<br />
for i Juli ätter at stige og i Oktober at naae Frcs 66, hvorfra <strong>de</strong> ved Aarets<br />
Udgang vare sunkne ned til Fres 62 for Oxe- og Frcs 60 for Faaretalg.<br />
Petroleum. Af <strong>de</strong>nne Artikel har i tidligere Aar kun li<strong>de</strong>t været indfört<br />
til De forene<strong>de</strong> Kiger över Antwerpen. S<strong>om</strong> fremgaar af <strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> 456 indtagne<br />
Opgave, er imidlertid i <strong>de</strong> forlöbne 3:<strong>de</strong> Aar <strong>de</strong>nne Import jævnt tiltaget<br />
og steg i <strong>1889</strong> til 1,277 Tons.<br />
S<strong>om</strong> i tidligere Rapporter fremhævet un<strong>de</strong>rgaar Transportmaa<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>nne<br />
Vare en væsentlig Förändring. Större og större Qvanta indföres nu i Tanks,<br />
og <strong>de</strong>t vil neppe vare mange Aar in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>nne Forsen<strong>de</strong>lsesmaa<strong>de</strong> bliver <strong>de</strong>n ene<br />
brngelige og in<strong>de</strong>n Seilskibe blive fuldstændigen u<strong>de</strong>lukke<strong>de</strong> fra <strong>de</strong>nne Fart.<br />
Consumtionen af Artikelen tiltager överalt i stærk Grad, og Produktionen<br />
viser sig <strong>de</strong>lvis u<strong>de</strong> af Stånd til at hol<strong>de</strong> Skridt med Consumtionen; <strong>de</strong> ældre
469<br />
Beholdninger saavel i Amerika s<strong>om</strong> i Rusland begyn<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor st udtömmes,<br />
og medmindre nye Kil<strong>de</strong>r skulle opdages, tör en Prisstigning være at vente.<br />
Paa <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> Pläds var Stemningen for Artikelen i Begyn<strong>de</strong>isen<br />
af Aaret lidt trykket, saale<strong>de</strong>s at amerikansk Petroleum i Januar notere<strong>de</strong>s<br />
Frcs 17 3 /B og y<strong>de</strong>rligere faldt til Frcs 16 i April; fra Mai af indtraadte imidlertid<br />
en Stigning, s<strong>om</strong> fortsattes indtil August, da Prisen naae<strong>de</strong> Fres 18 s /s<br />
for disponibel. Senere fandt et Tilbagefald Sted og ved Aarets Udgang solgtes<br />
disponibel Vare for Frcs 17 5 /,.<br />
Der indförtes i <strong>1889</strong> til Antwerpen 855,000 Fa<strong>de</strong> Petroleum fra De forene<strong>de</strong><br />
Stater og 231,000 Fa<strong>de</strong> fra Busland.<br />
Leith <strong>de</strong>n 12 april 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
W. Christophersen.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:
470<br />
En jemförelse med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> visar:<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart var <strong>1889</strong> för<strong>de</strong>lad på distriktets hamnar<br />
sålunda:<br />
I skotska farvatten förliste un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>1889</strong> 2 svenska <strong>och</strong> 8 norska<br />
fartyg.<br />
Vid hufvudstationen påmönstra<strong>de</strong>s 12 man på svenska <strong>och</strong> 113 på norska<br />
fartyg. Från svenska fartyg afmönstra<strong>de</strong>s vid hufvudstationen 16 <strong>och</strong> <strong>från</strong><br />
norska 100 man.<br />
Från norska fartyg rym<strong>de</strong> 11 man.<br />
Gen<strong>om</strong> konsulatet hemsän<strong>de</strong>s för svenska sjömän S. 67. 5. 0, för norska<br />
£ 101. 12. 0.
471<br />
I frivilliga bidrag till sjömansmissionen i Leith ink<strong>om</strong>mo £ 16. 2. 8 <strong>och</strong><br />
s<strong>om</strong> bidrag till <strong>de</strong>n svenska kyrkan i London uppburos af till distriktet ank<strong>om</strong>na<br />
svenska fartyg £ 37. 14. 3.<br />
De af konsulatet bestridda utgifter för förliste, sjuke <strong>och</strong> nödlidan<strong>de</strong> svenske<br />
<strong>och</strong> norske un<strong>de</strong>rsåtar belöpte sig för svenske till £ 47. 2. 9 <strong>och</strong> för<br />
norske till £ 209. 16. 5.<br />
I konsulatafgifter erla<strong>de</strong>s af svenska fartyg vid hufvudstationen <strong>och</strong> vid<br />
vice-konsulsstationerna £ 356. 15. 0 <strong>och</strong> af norska £ 1,754. 2. 3. Inalles<br />
tillföll konsulskassan £ 1,176. 19. ,. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ank<strong>om</strong>mo till konsulatet<br />
1,882 <strong>och</strong> afgingo 1,254 skrifvelser.<br />
Frakter <strong>år</strong> <strong>1889</strong>.<br />
Trälastfrakter till Firth of Forth:<br />
Trälastfrakter till Glasgow:<br />
Jutefrakter till Dun<strong>de</strong>e:<br />
Kolfrakter <strong>från</strong> hamnar vid Firth of Forth:<br />
Prisnoteringar <strong>år</strong> <strong>1889</strong>.<br />
Trävaror:
472<br />
För sortera<strong>de</strong> laster erhölls <strong>från</strong> 3—6 d. mera pr 100 fot.<br />
Skotska kol:<br />
Prima qvalitet svenskt smör 94—140 sh. pr engelsk centner.<br />
Th<strong>om</strong>asfosfat 33 sh. pr ton f.o.b. i Glasgow.<br />
Bottlenoseolja £ 22—29 pr ton.
473<br />
Norsk klippfisk, me<strong>de</strong>lpris £ 15. 10. 0 pr ton.<br />
Hvad Skotland ang<strong>år</strong>, är <strong>de</strong>t isynnerhet <strong>de</strong>ss jerntillverkning, s<strong>om</strong> bå<strong>de</strong><br />
direkt <strong>och</strong> indirekt utöfvar ett så stort inflytan<strong>de</strong> på <strong>de</strong>ss <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> näringar,<br />
att <strong>de</strong>n kan tjena oss till förebild.<br />
För att visa hvilket stort framsteg jerntillverkningen gjort här i lan<strong>de</strong>t<br />
på en jemförelsevis kort tid, kan anföras, att medan <strong>de</strong>n <strong>år</strong>liga tillverkningea<br />
af tackjern 1826 var 29,000 ton, utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 1836, efter att varmluftsmeto<strong>de</strong>n<br />
till malmens smältning införts, 75,000 ton <strong>och</strong> steg, efter jernvägsnätets<br />
utvidgning till stor lättnad för malm- <strong>och</strong> koltransporten, 1845 till 474,000<br />
ton. Nu belöper <strong>de</strong>n sig till <strong>om</strong>kring 1 million ton <strong>år</strong>ligen. För att tillfredsställa<br />
<strong>de</strong>t stora behofvet af tackjern för tillverkning af stål <strong>och</strong> stångjern införas<br />
<strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> betydliga qvantiteter tackjern <strong>från</strong> England.<br />
För att bevisa jernets bety<strong>de</strong>lse för Skotlands näringar behöfva vi blott<br />
nämna skeppsbyggeritt, s<strong>om</strong> i så väsentlig grad är baseradt på lan<strong>de</strong>ts jern- <strong>och</strong><br />
ståltillverkning. I fjol uppgick vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> härstä<strong>de</strong>s byggda fartygen till 4<br />
à 5 mill. £.<br />
Hos oss rå<strong>de</strong>r i allmänhet <strong>de</strong>n föreställningen, att vi <strong>om</strong>öjligen kunna upptaga<br />
konkurrensen med Storbritannien i jern- <strong>och</strong> ståltillverkning, emedan stenkols-<br />
<strong>och</strong> jernmalmslagren ligga vid sidan af hvarandra, hvaremot hos oss stenkolen<br />
måste införas <strong>och</strong> <strong>de</strong>rför blifva långt dyrare. Det bör dock erinras, att<br />
<strong>de</strong>n britiska jernmalmen är <strong>de</strong>lvis af en ringare qvalitet, hvarför man nödsakas<br />
för tillverkning af vissa sorters stål, s<strong>om</strong> numera allt mer <strong>och</strong> mer undantränger<br />
jernet, att införa stora qvantiteter malm <strong>från</strong> främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r. Den<br />
frågan tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>rför böra göras, <strong>om</strong> <strong>de</strong>t icke skulle lyckas oss att med nuti<strong>de</strong>ns<br />
kolbesparan<strong>de</strong> masugnar tillverka ett lika så billigt stål af v<strong>år</strong>a egna goda malmer<br />
med tillhjelp af utländskt kol <strong>och</strong> cokes s<strong>om</strong> Skotland, hvilket visserligen<br />
eger kol, men måste importera malm.<br />
I alla fall är <strong>de</strong>t visst, att skulle vi — <strong>de</strong>tta har hufvudsakligen afseen<strong>de</strong><br />
på Sverige — i konkurrens med andra län<strong>de</strong>r blifva i stånd att intaga <strong>de</strong>n<br />
framståen<strong>de</strong> plats s<strong>om</strong> jern- <strong>och</strong> stålprodueeran<strong>de</strong> samt industri-idkan<strong>de</strong> nationer<br />
på verldsmarkna<strong>de</strong>n, hvartill v<strong>år</strong>a outtömliga riked<strong>om</strong>ar på jern göra oss skicka<strong>de</strong>,<br />
så erfordras härtill ovilkorligen användningen af billigare meto<strong>de</strong>r än <strong>de</strong>a<br />
nuvaran<strong>de</strong> kostbara träkolsprocessen. Inskränkt till <strong>de</strong>nna, kan jern- <strong>och</strong> ståltillverkningen<br />
blott förblifva ytterst ringa, isynnerhet s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> vetenskapens<br />
framsteg <strong>de</strong> kemiska för<strong>de</strong>lar, s<strong>om</strong> bruket af träkol medfört, äro så mycket<br />
reducera<strong>de</strong>, att man nu kan tillverka godt <strong>och</strong> billigt jern <strong>och</strong> stål med tillhjelp<br />
af stenkol, hvarför efterfrågan efter träkolsjern oekså är i aftagan<strong>de</strong>.<br />
Men äfven <strong>om</strong> träkolsjernet i vissa fall tor<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma att fortfaran<strong>de</strong> bibehålla<br />
sin plats på verldsmarkna<strong>de</strong>n, så hindrar <strong>de</strong>tta likväl icke, att <strong>de</strong>n frågas<br />
med allvar framträ<strong>de</strong>r, huruvida vi icke samtidigt kun<strong>de</strong> utveckla en massproduktion<br />
af jern <strong>och</strong> stål, s<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> konkurrera på verldsmarkna<strong>de</strong>n med<br />
<strong>de</strong>t billiga engelska <strong>och</strong> skotska, <strong>och</strong> <strong>de</strong>rjemte utöfva ett lika stort inflytan<strong>de</strong><br />
på v<strong>år</strong>a öfriga näringar, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n skotska jernproduktionen <strong>och</strong> jernindustrien<br />
göra på Skotlands.
474<br />
Den hos oss gängse meningen, att träkolstillverkningen <strong>och</strong> massproduktionen<br />
af simplare jern utesluta hvarandra, är säkerligen oriktig. De mest<br />
k<strong>om</strong>petenta personer på <strong>de</strong>t kemiskt-naturvetenskapliga fältet i Sverige hålla före,<br />
att Sverige eger alla betingelser för sistnämnda slags produktion, hvilken kun<strong>de</strong><br />
verkställas antingen med utländska stenkol eller cokes, gen<strong>om</strong> bruket af torf<br />
<strong>och</strong> vattengas, tillverkad af torfkol, eller med elektricitet, framkallad af vattenkraft<br />
till malmens smältning. I <strong>de</strong>t sistnämnda fallet handlar <strong>de</strong>t alltså <strong>om</strong><br />
att utveckla en verklig nationel jern- <strong>och</strong> ståltillverkning, i alla afseen<strong>de</strong>n oafhängig<br />
af utlan<strong>de</strong>t, baserad på lan<strong>de</strong>ts egna naturliga hjelpkällor, egen malm<br />
<strong>och</strong> egen smältningskraft. För att lösa <strong>de</strong>ssa stora uppgifter fordras dock anställan<strong>de</strong>t<br />
af egna försök. I kapitalrika län<strong>de</strong>r skulle <strong>de</strong>ssa troligen k<strong>om</strong>ma att<br />
utföras med privata me<strong>de</strong>l, men <strong>de</strong>tta har sin sv<strong>år</strong>ighet hos oss.<br />
Men fastän enskilda personer hemma sakna me<strong>de</strong>l att lösa <strong>de</strong>ssa för lan<strong>de</strong>t<br />
så vigtiga uppgifter, så bor<strong>de</strong> väl icke <strong>de</strong>rför <strong>de</strong> stora nationella riked<strong>om</strong>ar,<br />
s<strong>om</strong> vi ega i v<strong>år</strong>a malmlager, v<strong>år</strong>a torfmossar <strong>och</strong> v<strong>år</strong>a vattenfall, ligga orörda.<br />
När nämligen <strong>de</strong> mest k<strong>om</strong>petenta personer äro af <strong>de</strong>n öfvertygelsen att dylika<br />
försök skulle utfalla lyckligt, så bör <strong>de</strong>t väl vara en passan<strong>de</strong> uppgift för staten<br />
att träda hjelpan<strong>de</strong> emellan <strong>och</strong> bevilja nödvändiga me<strong>de</strong>l. De utgifter,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rvid förorsaka<strong>de</strong>s, kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> täckas med en exporttull på råmalmen.<br />
Om försöken led<strong>de</strong> till <strong>de</strong>t förmoda<strong>de</strong> resultatet, skulle v<strong>år</strong>t hela näringslif<br />
få en storartad utveckling. Jern- <strong>och</strong> ståltillverkningen <strong>och</strong> exporten skulle<br />
blifva helt andra faktorer i v<strong>år</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> v<strong>år</strong>a näringar än nu <strong>och</strong> framför<br />
allt skulle vi kunna på ett för<strong>de</strong>laktigare sätt än hittills sysselsätta v<strong>år</strong> egen<br />
befolkning <strong>och</strong> emigrationen hindras, s<strong>om</strong> för närvaran<strong>de</strong> kan jemföras med en<br />
långsamt täran<strong>de</strong> sjukd<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> bortrycker v<strong>år</strong>a dugtigaste krafter ända ned <strong>från</strong><br />
<strong>de</strong> lägsta arbetare upp till män af John Ericssons rang.<br />
Gent emot <strong>de</strong>n tilltagan<strong>de</strong> möjligheten af en praktisk användning af <strong>de</strong><br />
ofvan nämnda nya meto<strong>de</strong>rna kan man väl litet gilla <strong>de</strong>n utvägen, s<strong>om</strong> många<br />
nu påyrka, nämligen att öfverlåta v<strong>år</strong>a malmlager åt utländingen till export af<br />
råmalm. Den för<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> dragés häraf för lan<strong>de</strong>t, inskränker sig till arbetslön<br />
vid malmens brytning <strong>och</strong> transport <strong>och</strong> är för liten att räknas i jemförelse<br />
med <strong>de</strong>t utbyte, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer utlan<strong>de</strong>t till godo, då <strong>de</strong>t ju är metallens förädling<br />
s<strong>om</strong> utgör hufvudsaken vid jernets så väl s<strong>om</strong> andra metallers tillverkning.<br />
Medan såle<strong>de</strong>s malmen till ett ton jern vid masugnar i Gellivaradistriktet<br />
godt kan levereras till 12 sh. pr ton, kostar samma qvantum jern i Skotland,<br />
förarbetadt t. ex. till stålskenor, <strong>om</strong>kring 10 gånger så mycket.<br />
Det skulle vara långt för<strong>de</strong>laktigare <strong>och</strong> värdigare för v<strong>år</strong>a nationer att<br />
skaffa arbetarne en god <strong>och</strong> stadig sysselsättning på metallurgiens fält än att<br />
låta svenske arbetare, sås<strong>om</strong> nu är förhållan<strong>de</strong>t, draga Sen masse» till angränsan<strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> <strong>de</strong>r mot en låg betalning utföra <strong>de</strong>t manuella arbete, s<strong>om</strong><br />
lan<strong>de</strong>ts egna invånare ofta icke vilja åtaga sig, så att <strong>de</strong> <strong>de</strong>r synas spela samma<br />
roll s<strong>om</strong> <strong>de</strong> irländska arbetarne i England <strong>och</strong> Skotland.<br />
Förut<strong>om</strong> <strong>de</strong>n hjelp, s<strong>om</strong> staten kun<strong>de</strong> gifva v<strong>år</strong>t bergsbruk gen<strong>om</strong> bekostan<strong>de</strong><br />
af förnödna försök till utveckling af nya meto<strong>de</strong>r, kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>n ju också<br />
hjelpa till med lån i <strong>de</strong>n inländska jernindustriens intresse i likhet med hvad<br />
staten gör för landtbruket.
till:<br />
475<br />
Jernimporten till Skotland <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena uppgick un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong><br />
Jern- <strong>och</strong> stålexporten <strong>från</strong> Skotland till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena uppgick<br />
<strong>1889</strong> till:<br />
Produktionen af skotskt tackjern belöpte sig un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> till 998,928 ton.<br />
Det var mycket lif i jern<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n <strong>och</strong> <strong>1889</strong> var för <strong>de</strong>n skotska jern<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
såväl s<strong>om</strong> för öfriga näringar ett ovanligt godt <strong>år</strong>.<br />
Skotland har företrä<strong>de</strong>svis sina utmärkta f<strong>år</strong>- <strong>och</strong> krealursracer att tacka<br />
för <strong>de</strong>t anseen<strong>de</strong> <strong>de</strong>ss landtbruk åtnjuter i Europa. Gång efter annan har jag<br />
i mina <strong>år</strong>srapporter fäst uppmärksamheten pä vigten af försök med införsel af<br />
skotska kreatursraeer, isynnerhet <strong>de</strong> köttproduceran<strong>de</strong> Angus, Galloway <strong>och</strong><br />
Westhighland-racerna, hvilka på grund af sin härdighet tor<strong>de</strong> speeielt egna sig<br />
för v<strong>år</strong>a län<strong>de</strong>r. Endast Ayrshireracen är känd hos oss. Då mina rapporter<br />
ledt till litet resultat, vän<strong>de</strong> jag mig un<strong>de</strong>r min vistelse sista gången i Stockholm<br />
till direktören för landtbruksstyrelsen med hemställan, att en af <strong>de</strong>ss<br />
resestipendiater måtte få i uppdrag att stu<strong>de</strong>ra <strong>de</strong> skotska kreatursracerna Därstä<strong>de</strong>s.<br />
Hvad Norge ang<strong>år</strong>, k<strong>om</strong>mer sannolikt <strong>de</strong>n i Newcastle bosatte landtbruksstipendiaten<br />
att sätta sig in i saken.<br />
* Näatan uteslutan<strong>de</strong> i transit till Indien.<br />
** Hufvudaikligen häatskosöm.
476<br />
I följd af v<strong>år</strong>a kreatursracers un<strong>de</strong>rlägsenhet <strong>och</strong> skottames fordringar pä<br />
en god Tara är <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>l vi taga i <strong>de</strong>n betydliga importen till gödning, s<strong>om</strong><br />
här försiggär, mycket ringa. Från Sverige var <strong>de</strong>t i fjol ingen export <strong>och</strong><br />
<strong>från</strong> Norge inskränkte <strong>de</strong>n sig till 220 mjölkkor af <strong>de</strong> små vestkustraceroa.<br />
Med hänsyn till import af f<strong>år</strong> <strong>från</strong> Norge ställer sig förhållan<strong>de</strong>t något annorlunda,<br />
enär en export häraf un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en begynt <strong>från</strong> vestkusten. Detta<br />
är en följd af att jag för några <strong>år</strong> sedan förmåd<strong>de</strong> en skotsk köpman, Slimon,<br />
s<strong>om</strong> i en längre tid drifvit en betydlig f<strong>år</strong>- <strong>och</strong> hästimport <strong>från</strong> Island, att<br />
resa till Norge för att personligen un<strong>de</strong>rsöka förhållan<strong>de</strong>na.<br />
Herr Slimons exempel framkalla<strong>de</strong> också en betydlig export till England<br />
<strong>från</strong> norska vestkusten.<br />
Om v<strong>år</strong>a f<strong>år</strong>racer vore goda, så skulle <strong>de</strong>t väl vara all grund att antaga,<br />
att vi nu, då efterfrågan efter f<strong>år</strong> är större än tidigare i Storbritannien, hvarest<br />
f<strong>år</strong>afveln är i aftagan<strong>de</strong>, här skulle hafva vunnit ett fast fotfäste, hvaremot<br />
nu i följd af v<strong>år</strong>a me<strong>de</strong>lmåttiga racer sjelfva bibehållan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong><br />
exporten är tvifvelaktigt. De hit importera<strong>de</strong> f<strong>år</strong>en köpas <strong>och</strong> gödas af farmare,<br />
hvarefter <strong>de</strong> säljas till slagt. Det törtjenar att <strong>om</strong>nämnas, att skotska djur<br />
uppnå ett pris icke långt <strong>från</strong> <strong>de</strong>t dubbla af <strong>de</strong> norska. Medan såle<strong>de</strong>s norska<br />
baggar sål<strong>de</strong>s till 16—24 sh.. uppnåd<strong>de</strong> skotska kastrera<strong>de</strong> Cheviot samtidigt<br />
36—44 sh.<br />
För <strong>de</strong>n fattiga norska vestkusten, s<strong>om</strong> framför andra lands<strong>de</strong>lar synnerligen<br />
väl egnar sig till f<strong>år</strong>afvel, blir <strong>de</strong>t en fråga af allra största vigt att upphjelpa<br />
fàrracerna <strong>och</strong>, s<strong>om</strong> bekant, måste <strong>de</strong>tta ske gen<strong>om</strong> blandning med skotska<br />
racer, förnämligast Cheviot. För att framkalla en sådan f<strong>år</strong>export var <strong>de</strong>t<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n norska staten, bland annat, åtog sig <strong>de</strong> betydliga utgifter, nödvändiga<br />
för att få en fast ångbåtsroute i stånd mellan England <strong>och</strong> Norges vestkust.<br />
Men en förädling af v<strong>år</strong>a f<strong>år</strong>racer är un<strong>de</strong>r beståen<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n en<br />
<strong>om</strong>öjlighet, så länge s<strong>om</strong> gällan<strong>de</strong> förbud mot f<strong>år</strong>införsel <strong>från</strong> Skotland till<br />
Norge existerar, ett förbud s<strong>om</strong> jag efter bästa förmåga försökt att få upphäfdt,<br />
åtminstone i <strong>de</strong>ss nuvaran<strong>de</strong> form, eller att få förändradt <strong>de</strong>rhän, att import<br />
tillätes till vissa bestämda hamnar, <strong>de</strong>r djuren kun<strong>de</strong> un<strong>de</strong>rsökas af veterinärer<br />
innan <strong>de</strong> landsattes. S<strong>om</strong> bekant, blef <strong>de</strong>t nuvaran<strong>de</strong> förbu<strong>de</strong>t utfärdadt<br />
i anledning af <strong>de</strong>n på sin tid i Storbritannien utbredda mul- <strong>och</strong> klöfsjukan.<br />
Då ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> auktoriteter i Norge voro af <strong>de</strong>n öfvertygelsen, att smittoämnets<br />
lifskraft var mycket stor <strong>och</strong> att sjukd<strong>om</strong>en kun<strong>de</strong> åter uppträda <strong>år</strong>atal<br />
efter <strong>de</strong>t sista påtagliga fallet, så ansåg man sig böra upprätthålla förbu<strong>de</strong>t<br />
några <strong>år</strong> efter sjukd<strong>om</strong>ens upphöran<strong>de</strong> i Skotland. Gent emot <strong>de</strong>nna<br />
uppfattning ansåg jag mig böra inrapportera, att härvaran<strong>de</strong> auktoriteter efter<br />
anstälda försök k<strong>om</strong>mit till <strong>de</strong>t resultat, att smittämnets lifskraft un<strong>de</strong>r vanliga<br />
förhållan<strong>de</strong>n varar högst några få veckor. Gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> allmänna försigtighetsmått,<br />
s<strong>om</strong> nu vidtagas mot djurinförsel <strong>från</strong> smitta<strong>de</strong> ställen, har utsigten<br />
till förnyadt uppträdan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna sjukd<strong>om</strong> i Storbritannien betydligt förminskats.<br />
När förbu<strong>de</strong>t i Norge likväl fortfaran<strong>de</strong> bibehålies, så göres <strong>de</strong>tta väl<br />
icke längre på grund af mul- <strong>och</strong> klöfsjuka, utan af fruktan för en annan<br />
åk<strong>om</strong>ma, nämligen »footrot», hvaraf några af <strong>de</strong> <strong>från</strong> Skotland för norska statens<br />
räkning <strong>år</strong> 1888 inköpta f<strong>år</strong>en visa<strong>de</strong> sig vara angripna. Denna sjukd<strong>om</strong><br />
skall också efter pålitligt folks utsago <strong>från</strong> forna ti<strong>de</strong>r icke varit okänd i Norge,<br />
men man synes <strong>de</strong>r ännu icke vara på <strong>de</strong>t klara med <strong>de</strong>ss natur. Af <strong>de</strong> upp-
477<br />
lysningar jag inhemtat, <strong>de</strong>ls hos <strong>de</strong> mest framståen<strong>de</strong> veterinärer härstä<strong>de</strong>s, <strong>de</strong>ls<br />
hos egare af f<strong>år</strong>hjordar <strong>och</strong> större köpmän, s<strong>om</strong> <strong>år</strong>ligen hafva en <strong>om</strong>sättning af<br />
hundra tusentals f<strong>år</strong>, framg<strong>år</strong> <strong>de</strong>t, att »footrot» är väl känd här <strong>och</strong> att <strong>de</strong>n<br />
anses för en temligen oskyldig sjukd<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> är en följd af <strong>de</strong> högst skilda<br />
naturförhållan<strong>de</strong>n, un<strong>de</strong>r hvilka ett <strong>och</strong> samma djur k<strong>om</strong>mer att lefva. Den<br />
inträ<strong>de</strong>r isynnerhet i sumpiga trakter, botas lätt <strong>och</strong> är icke dödlig. Det är<br />
högst tvifvelaktigt huruvida <strong>de</strong>n är smittosam. Staten, s<strong>om</strong> här uppträ<strong>de</strong>r med<br />
så stor energi gent emot andra djursjukd<strong>om</strong>ar, vidtager inga försigtighetsmått<br />
emot <strong>de</strong>n, hvarhelst <strong>de</strong>n än visar sig.<br />
Det förefaller mig <strong>om</strong>öjligt, att en sjukd<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> uppträ<strong>de</strong>r så ofta s<strong>om</strong><br />
»footrot» i ett land s<strong>om</strong> Skotland, <strong>de</strong>r f<strong>år</strong>afveln är så betydlig, skulle vara af<br />
en allvarlig natur <strong>och</strong> förorsaka landtmännen stor förlust utan att <strong>de</strong>tta skulle<br />
k<strong>om</strong>ma till allmän känned<strong>om</strong>. Snarare vore <strong>de</strong>t väl grund att antaga, att<br />
sjukd<strong>om</strong>ens följ<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r sådana <strong>om</strong>ständigheter skulle öfverdrifvas. Jag tror<br />
mig böra tillägga, att jag angåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna fråga i <strong>de</strong>ssa dagar haft ett samtal<br />
med herr Menzies, sekreterare vid skotska »Highland & Agricultural Society»,<br />
s<strong>om</strong> sjelf drifvit f<strong>år</strong>afvel på sina egend<strong>om</strong>ar <strong>och</strong> flere gånger haft fall af »footrot»<br />
i sina hjordar. Han förklara<strong>de</strong> sjukd<strong>om</strong>en för oskyldig <strong>och</strong> sammanfatta<strong>de</strong><br />
sin uppfattning <strong>de</strong>raf i <strong>de</strong> or<strong>de</strong>n: »we think nothing of it» (vi betrakta <strong>de</strong>n<br />
för ingenting).<br />
Då <strong>de</strong>t, för att man skall få <strong>de</strong>tta skadliga förbud upphäfdt, är nödvändigt,<br />
att man hos oss f<strong>år</strong> en klar föreställning <strong>om</strong> sjukd<strong>om</strong>ens väsen <strong>och</strong> verkningar<br />
<strong>och</strong> man lärer att känna <strong>de</strong> simpla meto<strong>de</strong>r, hvarpå <strong>de</strong>n botas, så tillät<br />
jag mig i sin tid att föreslå, att en kunnig veterinär skulle skickas hitöfver<br />
<strong>från</strong> Norge.<br />
Förbu<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> alltså förut var riktadt mot mul- <strong>och</strong> klöfsjukan, är nu,<br />
s<strong>om</strong> sagdt, riktadt mot »footrot» <strong>och</strong> har <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> fått en långt större <strong>och</strong><br />
vidsträcktare bety<strong>de</strong>lse, i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n sålunda hotar med att blifva af permanent<br />
natur, all<strong>de</strong>nstund »footrot», i likhet med andra mera oskyldiga sjukd<strong>om</strong>ar, förek<strong>om</strong>mer<br />
så länge s<strong>om</strong> <strong>de</strong> egend<strong>om</strong>ligheter i naturförhållan<strong>de</strong>n, på hvilka <strong>de</strong>n<br />
beror, icke äro eller kunna blifva förändra<strong>de</strong>.<br />
Denna på obestämd tid vidtagna utsträckning af förbu<strong>de</strong>t <strong>från</strong> en epi<strong>de</strong>misk<br />
<strong>och</strong> elakartad till en sjukd<strong>om</strong> af helt annan natur kan sägas vara långt<br />
olyckligare för v<strong>år</strong>t landtbruk än ett permanent förbud, enär ett sådant troligen<br />
skulle hafva till följd, att flere af v<strong>år</strong>a större landtbrukare på norska vestkusten<br />
kasta<strong>de</strong> sig på afvel af förädlingsdjur, s<strong>om</strong> vi i så hög grad behöfva <strong>och</strong> s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t af staten påtänkta schäferiet icke på långt när kan skaffa i tillräckligt antal.<br />
Men ingen landtman vill inlåta sig härpå så länge han icke är säker på<br />
ett oväntadt upphäfvan<strong>de</strong> af förbu<strong>de</strong>t, hvarigen<strong>om</strong> införseln af skotska förädlingsdjur<br />
åter blir fri eller tillätes un<strong>de</strong>r antagliga vilkor <strong>och</strong> alltså införseln af<br />
stamdjur i större skala <strong>från</strong> Skotland gör <strong>de</strong>t möjligt för oss, att på en någorlunda<br />
kort tid leverera en respektabel race.<br />
För oss är <strong>de</strong>t en sak af lika stor nationel vigt att betrygga v<strong>år</strong>t land<br />
mot kreaturssjukd<strong>om</strong>ar s<strong>om</strong> att införa främman<strong>de</strong> racer till förädling af v<strong>år</strong>a<br />
egna. Den nuvaran<strong>de</strong> lagstiftningen på <strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> har icke förmått att mäkla<br />
emellan <strong>de</strong>ssa intressen, enär <strong>de</strong>n icke i likhet med andra län<strong>de</strong>r, t. ex. Sverige,<br />
gör någon skilnad mellan <strong>de</strong> fall, i hvilka förbud är nödvändigt, <strong>och</strong> <strong>de</strong>,<br />
i hvilka karantän bör användas. I Norge hafva vi <strong>de</strong>rför faktiskt blott en förhållningsregel,<br />
nämligen införselförbud. Intet kan <strong>de</strong>rför göras förr än lagen<br />
un<strong>de</strong>rkastas en betydlig revision <strong>och</strong> <strong>de</strong>t i Norge upprättas tidsenliga karantänanstalter,<br />
icke blott för f<strong>år</strong> utan också för andra husdjur, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t för <strong>de</strong> skilda<br />
sjukd<strong>om</strong>arne fastsättes ett bestämdt antal dagar, un<strong>de</strong>r hvilka karantänen skall
478<br />
ega rum for att <strong>de</strong>n ieke skall blifva vilkorlig. En sådan revision af lagen<br />
blir så mycket mera nödvändig, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> <strong>de</strong>n har att behandla, med<br />
hvarje dag växer i bety<strong>de</strong>lse <strong>och</strong> utsträckning.<br />
Nödvändigheten bju<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong>, att <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, s<strong>om</strong> åtskiljas<br />
gen<strong>om</strong> en lång gränssträckning, s<strong>om</strong> hvarken kan eller bör afspärras, <strong>och</strong> hvare.st<br />
kreaturstransport eger rum hela <strong>år</strong>et rundt <strong>och</strong> vissa ti<strong>de</strong>r på <strong>år</strong>et svensk<br />
boskap betar på norsk mark <strong>och</strong> norsk på svensk, hafva ett någorlunda enigt<br />
system med hänsyn till djurinförseln <strong>från</strong> främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r <strong>och</strong> att <strong>de</strong>n tid<br />
må upphöra, då vi t. ex. i Norge upprätthålla ett fullständigt afspärrningssystem<br />
emot införseln <strong>från</strong> län<strong>de</strong>r, <strong>från</strong> hvilka import till Sverige försigg<strong>år</strong><br />
obehindrad. Införseln af svenska landtbruksprodukter till Skotland är <strong>om</strong>öjlig<br />
att uppgifva, då största <strong>de</strong>len af svenskt smör <strong>och</strong> svenska ägg importeras s<strong>om</strong><br />
dansk vara via Köpenhamn <strong>och</strong> något öfver land via Newcastle. Intet norskt<br />
smör antages k<strong>om</strong>ma hit. Jag måste här liks<strong>om</strong> i mina förra rapporter framhålla<br />
vigten af att man på norska vestkusten, t. ex. Jæd<strong>de</strong>ren, kastar sig på<br />
äggexport till Skotland, dit importen <strong>de</strong>raf är betydlig. Försän<strong>de</strong>lsen kun<strong>de</strong><br />
ske bå<strong>de</strong> hurtigt <strong>och</strong> billigt <strong>och</strong> man kun<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s väl konkurrera med Ryssland,<br />
hvari<strong>från</strong> stora qvantiteter inskeppas hit, men s<strong>om</strong> <strong>om</strong> vintern är afskuret<br />
<strong>från</strong> trafiken.<br />
Importen af spanmål <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena till Skotland un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong><br />
utgjor<strong>de</strong>:<br />
Det tor<strong>de</strong> vara af intresse att angifva införseln af smör, ost, kreatur <strong>och</strong><br />
f<strong>år</strong> m. m. till skotska hamnar <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t.<br />
Af trävaror ank<strong>om</strong>mo till Skotland:<br />
Hvad v<strong>år</strong> trävaruexport ang<strong>år</strong>, så måste jag liks<strong>om</strong> i forna rapporter fästa<br />
uppmärksamheten på <strong>de</strong>t ogynsamma <strong>de</strong>ri, att <strong>de</strong>n, isynnerhet hvad beträffar
479<br />
Norge, till största <strong>de</strong>len best<strong>år</strong> af pitprops. S<strong>om</strong> bekant försigg<strong>år</strong> nedhuggningen<br />
häraf i ett fullständigt oproportionerligt förhållan<strong>de</strong> till v<strong>år</strong>a skogars<br />
tillväxt. Härtill k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>t låga pris, hvartill varan levereras, hvarför skogsegaren<br />
ofta icke f<strong>år</strong> mera än en tarflig ersättning för arbetet med huggningen<br />
<strong>och</strong> körseln <strong>från</strong> skogen till utskeppningsstället, men litet eller intet för sjelfva<br />
virket. V<strong>år</strong> uppgift synes <strong>de</strong>rför vara att värna <strong>om</strong> v<strong>år</strong>a skogar <strong>och</strong> lägga<br />
hin<strong>de</strong>r i vägen för <strong>de</strong>ras ö<strong>de</strong>läggan<strong>de</strong> gen<strong>om</strong> öfverdrifven nedhuggning, vare sig<br />
gen<strong>om</strong> förbud eller gen<strong>om</strong> passan<strong>de</strong> skogslagar. Följ<strong>de</strong>n häraf skulle blifva, att<br />
priset på pitpropsen stege <strong>och</strong> att vi för ett mindre qvantum skulle få samma<br />
betalning s<strong>om</strong> nu för ett större; äfven <strong>om</strong> vi skulle afstå en <strong>de</strong>l af markna<strong>de</strong>n<br />
åt v<strong>år</strong>a konkurrenter, ryssar, finnar <strong>och</strong> tyskar, s<strong>om</strong> skicka stora qvantiteter<br />
hit, isynnerhet när frakten är låg, så skulle förlusten här vid lag vara ringa i<br />
jemförelse med <strong>de</strong>n skada, s<strong>om</strong> nu följer på skogens ruineran<strong>de</strong>.<br />
Jag tror mig böra fästa uppmärksamheten på, att härvaran<strong>de</strong> pitpropsmottagare<br />
äro missnöjda <strong>de</strong>rmed, att <strong>de</strong>n norska varan icke i likhet med <strong>de</strong>n<br />
svenska är försedd med märke, s<strong>om</strong> angifver dimensionerna, en <strong>om</strong>ständighet<br />
s<strong>om</strong> gifver anledning till sv<strong>år</strong>igheter vid utlossningen <strong>från</strong> mottagarens sida.<br />
Detta kun<strong>de</strong> dock afhjelpas <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att man liks<strong>om</strong> svenskarne försåge hvar<br />
eller hvarannan dimension med ett måladt märke.<br />
Det förtjenar att anmärkas, att man på senare ti<strong>de</strong>n begynt att använda<br />
ändar af granbattens <strong>och</strong> granplankor, s<strong>om</strong> förr bruka<strong>de</strong>s till ved, till förfärdigan<strong>de</strong>t<br />
af lådor.<br />
Då <strong>de</strong>n splitved, s<strong>om</strong> i form af brädstumpar ank<strong>om</strong>mer hit. upphugges<br />
här i mindre dimensioner <strong>och</strong> säljes i bundtar, uppst<strong>år</strong> <strong>de</strong>n frågan, <strong>om</strong> ej <strong>de</strong>nna<br />
upphuggning kun<strong>de</strong> ske hemma.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> insän<strong>de</strong> jag en af vieekonsuln i Aber<strong>de</strong>en på min uppmaning<br />
affattad rapport angåen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n med granit <strong>och</strong> utsigten<br />
för Sverige att med för<strong>de</strong>l kunna förse <strong>de</strong> talrika granitsliperierna i Aber<strong>de</strong>en<br />
med råvara. Den insända rapporten led<strong>de</strong> <strong>de</strong>rhän, att några egare af svenska<br />
<strong>och</strong> norska granithuggerier personligen gjor<strong>de</strong> sig bekanta med förhållan<strong>de</strong>na i<br />
Aber<strong>de</strong>en, hvilket framkalla<strong>de</strong> affärer, så att i allt 2,400 ton exportera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1889</strong> <strong>från</strong> Sverige. Den försiggick med 18 danska fartyg, ett norskt, men<br />
intet svenskt. Af norsk granit uppgick importen till 90 ton. Priset på <strong>de</strong>n<br />
afskeppa<strong>de</strong> varan uppgifves att hafva vari <strong>från</strong> 3 sh. till 3 sh. 6 d. pr kubikfot<br />
f. o. b. Det är isynnerhet <strong>de</strong>n till monumenter använda gråa graniten<br />
hvarefter <strong>de</strong>t är stor efterfrågan här. Frågan <strong>om</strong> att finna afsättning för v<strong>år</strong><br />
granit <strong>och</strong> andra stensorter i rått eller förädladt tillstånd samt att i större grad<br />
än hittills finna användning för <strong>de</strong>n i v<strong>år</strong>a egna län<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> byggnadsmaterial<br />
är för oss en sak af vigt <strong>och</strong> kan endast lösas <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong>, att specialister utsändas<br />
på <strong>de</strong>tta <strong>om</strong>rå<strong>de</strong> för att inhemta upplysniogar, men framför allt <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong><br />
att v<strong>år</strong>a egna köpmän, s<strong>om</strong> handla med granit <strong>och</strong> andra stensorter,<br />
sjelfva göra sig bekanta med förhållan<strong>de</strong>na i utlan<strong>de</strong>t. Ett första steg är gjordt,<br />
hvad beträffar Sverige, gen<strong>om</strong> utsändan<strong>de</strong>t af geologen Sundbohm till Skotland<br />
<strong>och</strong> andra ställen, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t bor<strong>de</strong> ej inskränkas till en enskild resa hvarken för<br />
Sverige eller Norge.<br />
I flera af mina rapporter har jag tillåtit mig att fästa uppmärksamheten<br />
på <strong>de</strong>n betydliga roll, s<strong>om</strong> tillverkningen af mineraliska oljor af bituminös skiffer,<br />
»slates», hvaraf stora qvantiteter finnas i <strong>de</strong>n skotska kolformationen, spe-
480<br />
kr i <strong>de</strong>n skotska industrien. Den skotska oljetillverkningen har vissa <strong>år</strong> uppgått<br />
till 60 millioner gallons. Vid fabrikationen Tinnes en Tär<strong>de</strong>fall biprodukt,<br />
ammoniak, hvaraf svafvelsyrad ammoniak tillverkas, ett högst vigtigt gödningsämne,<br />
<strong>och</strong> paraffin, hvarpå en storartad paraffinljusindustri är baserad. Bet inses af<br />
hvilken stor bety<strong>de</strong>lse <strong>de</strong>t skulle Tara, <strong>om</strong> Ti kun<strong>de</strong> skaffa oss ett billigt lyaämne,<br />
hvarigen<strong>om</strong> vi skulle k<strong>om</strong>ma att inskränka eller, <strong>om</strong> möjligt, att undgå<br />
importen af lysolja <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t. Då Sverige har stor riked<strong>om</strong> på bituminös<br />
skiffer, tillåter jag mig att antaga, att <strong>de</strong>t måtte vara en sak af vigt, ja, af<br />
nationelt intresse, att <strong>de</strong>n svenska skifferns egenskaper i industriens tjenst un<strong>de</strong>rkasta<strong>de</strong>s<br />
en noggrannare un<strong>de</strong>rsökning än hittills, äfven <strong>om</strong> <strong>de</strong>t skulle k<strong>om</strong>ma<br />
att ske på offentlig bekostnad.<br />
Importen till Skotland af papper <strong>och</strong> pappersmassa un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong>:<br />
eller i vär<strong>de</strong>: <strong>från</strong> Sverige £ 35,387 <strong>och</strong> <strong>från</strong> Norge £ 73,288.<br />
Skotlands utförsel af kol till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena var:<br />
eller i vär<strong>de</strong>: till Sverige £ 119,856 <strong>och</strong> till Norge £ 108,583.<br />
Från Norge inför<strong>de</strong>s 21,000 fat. bottlenose- <strong>och</strong> sälolja, 2,893 tunnor sill,<br />
1,600 casks »kippers», 625 ton klippfisk <strong>och</strong> 20,629 ton is.<br />
Förut<strong>om</strong> ofvan nämnda varor inför<strong>de</strong>s frän Sverige till Skotland tändstickor,<br />
t<strong>om</strong>ma flaskor, bark m. m. samt utför<strong>de</strong>s till Sverige maskiner, mineralolja,<br />
socker, sirap, whisky, stenkolstjära, tågverk, kemikalier, öl, kautschuk,<br />
jute-, b<strong>om</strong>ulls-, ylle- <strong>och</strong> linnevaror m. m.<br />
Utbytet af <strong>de</strong> skotska fiskerierna uppgick <strong>1889</strong> till:<br />
Skeppsbyggeriet <strong>1889</strong>:
481<br />
Af <strong>de</strong> i Skotland utfärda offentliga arbeten förtjenar företrä<strong>de</strong>avis bron<br />
äfver »Firth of Forth» att oämnas. Den k<strong>om</strong>mer troligen att i sin<strong>om</strong> tid utöfva<br />
ett betydligt inflytan<strong>de</strong> på postförbin<strong>de</strong>lsen mellan norska vestkusten <strong>och</strong><br />
Skotland. Resan frän Peterhead <strong>och</strong> Aber<strong>de</strong>en till London blifver nu endast<br />
12 till 13 timmar, <strong>och</strong> då resan till Bergen <strong>från</strong> förstnämnda ställen med ett<br />
snabbgåen<strong>de</strong> ångfartyg kan göras på cirka 20 timmar, kan resan <strong>från</strong> Bergen<br />
till London tillryggaläggas på 32—33 timmar.<br />
Arbetet med <strong>de</strong>n stora nationella nödhamnen i Peterhead fortg<strong>år</strong>.<br />
Det förtjenar att anföras, att frågan <strong>om</strong> anläggningen af en större skeppskanal<br />
mellan Cly<strong>de</strong> <strong>och</strong> Firth of Forth <strong>år</strong> för <strong>år</strong> blir allt mera trängan<strong>de</strong>.<br />
San Francisco <strong>de</strong>n 27 Marts 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Anker Bödtker.<br />
De forene<strong>de</strong> Kongerigers Skibsfart paa <strong>de</strong>tte Consulat-District stille<strong>de</strong> sig<br />
i <strong>1889</strong> saale<strong>de</strong>s:<br />
Alle Seilskibe med en sammenlagt indgaaen<strong>de</strong> Brattofragt af £ 24,635<br />
•og udgaaen<strong>de</strong> d:o af £ 63,495. Heraf k<strong>om</strong>mer paa indgaaen<strong>de</strong> svenske Skibe<br />
£ 6,777, udgaaen<strong>de</strong> d:o £ 23,255, og paa indgaaen<strong>de</strong> norske £ 17,858, udgaaen<strong>de</strong><br />
d:o £ 40,240.<br />
S<strong>om</strong> af ovenstaaen<strong>de</strong> Tabel vil fremgaa bssögtes Districtet ialt af 17 svenske<br />
og 24 norske Skibe med en Drægtighed af respective 14,469 Ton og<br />
21,670 Ton, eller tilsammen 41 Skibe drægtige 36,139 Reg.-Ton, en Tilbagegang<br />
fra 1888 af 19 Skibe drægtige 15,376 Ton, s<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> fal<strong>de</strong>r paa<br />
norske Skibe, da <strong>de</strong>r af svenske var 5 Skibe drægtige 5,245 R.-Ton mere end<br />
i 1888. Aarsagen til <strong>de</strong>nne temmelig store Tilbagegang i <strong>de</strong>n norske Skibsfart<br />
paa <strong>de</strong>nne Kyst maa u<strong>de</strong>ntvivl söges i <strong>de</strong>n Omstændighed at <strong>de</strong> fleste af <strong>de</strong> norske<br />
Skibe, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> senere Aar have seglet i <strong>de</strong>t stille Hav, trængte til större<br />
Reparationer, og <strong>de</strong>rfor toge Trælastfragter fra Puget Sound til Europa eller fandt<br />
sin Vei <strong>de</strong>rtil fra Australien for hjemme at kunne reparere saa meget billigere.<br />
Maaske har ogsaa <strong>de</strong> höiere Fragter i Atlanterhavsfarten lokket <strong>de</strong>m, men er<br />
<strong>de</strong>t min Formening at <strong>de</strong> snart ville söge herud igjen, da <strong>de</strong>t ikke er Tvivl<br />
un<strong>de</strong>rkastet, at <strong>de</strong> neppe i Læng<strong>de</strong>n kan fin<strong>de</strong> bedre regningssvaren<strong>de</strong> Engagement<br />
end <strong>de</strong> höiere Trælastfragter her si<strong>de</strong>n. Savnet af <strong>de</strong>n svenske og norske<br />
Flaa<strong>de</strong> her paa Kysten har nemlig vist sig i opadgaaen<strong>de</strong> Fragter til næsten<br />
alle Trælastimporteren<strong>de</strong> Havne og notere<strong>de</strong>s her saale<strong>de</strong>s ved Aaarets Slutning<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 31
482<br />
67 sh. 6 d. til Melbourne, 70 sh. til Shanghai, 62 sh. 6 d. til Chili og 75<br />
sh. til Europa, alt pr 1000 superficielle Fod (1"X 12"X 12").<br />
Paa <strong>de</strong>n i mine tidligere Rapporter <strong>om</strong>talte Römning af Mandskaber tror<br />
jeg <strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> sættea en bety<strong>de</strong>lig Dsemper <strong>de</strong>rved, at man beman<strong>de</strong>do sine<br />
Fartöier saa vidt muligt med gifte Mænd og stipulere<strong>de</strong> en noget höiere end<br />
<strong>de</strong>n fra Hjemmet almin<strong>de</strong>ligvis betalte lave Hyre, saa længe <strong>de</strong> for paa <strong>de</strong>nne<br />
Kyst, hvad selvfölgelig vil<strong>de</strong> k<strong>om</strong>me alle Parter tilgo<strong>de</strong>, selv Re<strong>de</strong>riet, s<strong>om</strong> i<br />
modsat Tilfæl<strong>de</strong> jo bliver tvungen at betale <strong>de</strong> her gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> höie Hyrer.<br />
Fra <strong>de</strong> til Hovedstationen ank<strong>om</strong>ne Skibe römte ialt 13 Mand, afmönstre<strong>de</strong>s<br />
1 Mand og paamönstre<strong>de</strong>s 15 Mand. En, Styrman<strong>de</strong>n paa <strong>de</strong>n i Bergen<br />
hjemmehören<strong>de</strong> Bark »Australia», <strong>om</strong>k<strong>om</strong> ved Drukning her ved Bryggen.<br />
Fragterne fra San Francisco for Hve<strong>de</strong> og Jernskib til U. K. for ordre<br />
have været un<strong>de</strong>r<br />
For directe Havn eller Træskibe s<strong>om</strong> sædvanligt 2 Sh. 6 D. mindre.<br />
Disse Fragter kan man saale<strong>de</strong>s sige have holdt sig temmelig godt hele Aaret<br />
rundt, og vistnok ogsaa bragt <strong>de</strong> forskjellige Re<strong>de</strong>rier, især <strong>de</strong> af <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong><br />
mo<strong>de</strong> frem med store tidsmæssige Jernseilskibe, en ganske anseelig Profit, og<br />
kan <strong>de</strong>t neppe være Tvivl un<strong>de</strong>rkastet at San Francisco, saavels<strong>om</strong> <strong>de</strong> andre<br />
Hve<strong>de</strong>-exporteren<strong>de</strong> Havne her paa Kysten, endnu i mange Aar vil forblive<br />
nogle af Seilflaa<strong>de</strong>na bedste Pladse. Ska<strong>de</strong> kuns at vore Län<strong>de</strong>s Skibe ere for<br />
smaa og til<strong>de</strong>ls for gamle at være med i Ooncurransen.<br />
Trælastfragteme fra Puget Sound have holdt sig jevnt hele Aaret rundt i<br />
Da Kystfarten her i Begyn<strong>de</strong>isen af <strong>1889</strong> var mindre god, bleve flere af<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>ri beskjæftige<strong>de</strong> större amerikanske Fartöier anvendte for Trælast i Transpaeific-Farten,<br />
og toge Pladsen af <strong>de</strong> svensk-norske Skibe s<strong>om</strong> mangle<strong>de</strong>,<br />
ellers vil<strong>de</strong> Fragterne u<strong>de</strong>ntvivl have gaaet endnu höiere. Efters<strong>om</strong> Kystfarten<br />
si<strong>de</strong>nefter blev bedre, gik disse tilbage <strong>de</strong>rtil, og s<strong>om</strong> Fölge hvoraf <strong>de</strong>r er Udsigter<br />
for höie Trælastfragter herfra i 1890. Iadgaaen<strong>de</strong> Fragter variere<strong>de</strong> be-
483<br />
ty<strong>de</strong>ligt i Löbet af Aaret, men sto<strong>de</strong> <strong>de</strong>n meste Tid temmelig höie. Fra Europa<br />
vare <strong>de</strong> overhove<strong>de</strong>t fra 25 Sh. til 35 Sh. og fra Australien for Kul 20<br />
à 25 Sh. hertil og 1 Sh. à 2 Sh. 6 D. höiere til San Pedro og San Diego.<br />
Fra Humboldt Bay med Trælast til Australia, Chili og Europa kunnc Fartöier<br />
s<strong>om</strong> läste 4- à 600 Fod Ròdtræ, og ikke stikke dybere lästet end 15 Fod, fin<strong>de</strong><br />
god Beskjæftigelse, da saadanne ere vanskelige at fin<strong>de</strong> her, og <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> oftest<br />
ikke er över 16 à 18 Fod Vand paa Humboldt Bar. Hidtil ere <strong>de</strong>rfor Afskiberne<br />
blevne tvungne til at bringe Ladningen ned her med smaa Kystfartoier<br />
og la<strong>de</strong> sine Skibe läste her for ovennævnte Ste<strong>de</strong>r, hvad selvfölgelig<br />
foraarsager bety<strong>de</strong>lige Extraudgifter.<br />
Skibsfarten. Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel viser Antal og Tonnagen af ved San<br />
Francisco Toldsted indklarere<strong>de</strong> Skibe i <strong>1889</strong>, Kystfartöier ikke iberegne<strong>de</strong>.<br />
I samme Tidsrum ere folgen<strong>de</strong> udklarere<strong>de</strong>
484<br />
Skibsbyggeriet i <strong>de</strong>t forlöbne Aar staar tilbage for 1888 saavel i Antallet<br />
af <strong>de</strong> bygge<strong>de</strong> Skibe s<strong>om</strong> især i Tonnagen. Me<strong>de</strong>na <strong>de</strong>r nemlig i <strong>de</strong>t Aar<br />
bygge<strong>de</strong>s 54 Fartöier med en Gross-Tonnage af 17,629 Reg.-Ton kan <strong>1889</strong><br />
kana fremvise 46 Skibe drægtige tilaammen 8,544 Reg.-Ton, en Tilbagegang<br />
af 8 Skibe og <strong>om</strong>trent 9,000 Ton. I <strong>de</strong>tte er dog ikke indbefattet <strong>de</strong> to<br />
Pandser-Krigsskibe »CharleBton» og »San Francisco», s<strong>om</strong> bleve bygge<strong>de</strong> her<br />
for <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Regjering og hvoraf »Charleston» blev leveret og antaget<br />
f. A. og »San Francisco» meget snart vil blive færdig. De nybygge<strong>de</strong><br />
Skibe, hvoraf <strong>de</strong> fleste ere Dampskonnerter, ere saagodts<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> bygge<strong>de</strong><br />
for Trælastfarten paa <strong>de</strong>nne Kyst og for Trafik paa Flo<strong>de</strong>rne her.<br />
Hvalfangst. Mod 47 Skibe i 1888 <strong>de</strong>ltog i <strong>1889</strong> 48 Skibe. Udbyttet<br />
var alt an<strong>de</strong>t end tilfredsstillen<strong>de</strong> i<strong>de</strong>t flere af <strong>de</strong>m, <strong>de</strong>r siges 5, retournere<strong>de</strong><br />
u<strong>de</strong>n at have faaet <strong>de</strong>t allerringeste, og <strong>de</strong> andre kuns bragte 12,834 Tdr Trän,<br />
221,981
485<br />
ninger s<strong>om</strong> ifjor vare gjorte for Fisket <strong>de</strong>r. »Canneries» sprang op baa<strong>de</strong> her<br />
og <strong>de</strong>r i Territoriet, og paa faa Undtagelser nær viste <strong>de</strong>t sig, at <strong>de</strong>r var Fisk<br />
nok at sysselsætte <strong>de</strong>m alle; men hvad vi nu mangler er Consumenter, thi<br />
naar vi til ovennævnte lægger en overmaa<strong>de</strong> stor Fångst i Britisk Columbia,<br />
hvor <strong>de</strong>r blev iudpakket 414,000 Kasser, saa gjör <strong>de</strong>tte et uhyre Totalt af<br />
1,650,000 Kasser, og da <strong>de</strong>t forhen ikke har vseret muligt at afsætte över hele<br />
Ver<strong>de</strong>n mere end 1 à l 1 /, Million Kasser p. a., er <strong>de</strong>t ikke at undres över<br />
at her ved Aarets Udgang fandtes næsten '/, Million Kasser Lax usolgt.<br />
Endog til Doll. 1 pr Dusin er <strong>de</strong>t nu vanskeligt at sselge Alaska-Lax, men da<br />
<strong>de</strong>n antages ikke at have kostet mere end 80 à 90 Cent pr Dusin, ere Udrustningerne<br />
herfra for Alaska igjen store, <strong>om</strong> <strong>de</strong> end ikke k<strong>om</strong>me op i Linie<br />
med f. A.<br />
Metaller. Af Minerne i Staterne <strong>och</strong> Territorierne vestenfor Missouri-<br />
Flo<strong>de</strong>n samt i Britisk Columbia og paa Vestkysten af Mexico blev i <strong>1889</strong><br />
udvun<strong>de</strong>t:<br />
heraf k<strong>om</strong>mer paa<br />
Af Guldproduktionen fal<strong>de</strong>r ikke mindre end Doll. 10,300,000 paa California<br />
alene, <strong>de</strong>refter k<strong>om</strong>mer Montana med Doll. 4,500,000 og Idaho, Nevada,<br />
Colorado og Dacota med c:a 3 Millioner Dollars hver.<br />
Kviksölv. Produktionen heraf for <strong>1889</strong> belöber sig till kuns 25,500<br />
Flasker mod 33,250 Flasker i 1888. Priserne vare go<strong>de</strong>, varieren<strong>de</strong> melletn<br />
Doll. 45 og Doll. 50 pr Flaske. Udförselen til fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> belöb sig til<br />
c:a 5,200 Flasker og gik <strong>de</strong>r til <strong>de</strong> östlige Stater <strong>om</strong>trent 10,000 Flasker.<br />
Hele Udförselens Værdi tor ansættes til Doll. 700,000.<br />
Af Mynt præge<strong>de</strong>s i San Francisco i <strong>1889</strong> Doll. 20,495,267 mod Doll.<br />
26,281,500 i 1888.<br />
Hve<strong>de</strong>. <strong>1889</strong> Åars Höst var <strong>de</strong>n bedste i California si<strong>de</strong>n 1880 og anslaaes<br />
Udbyttet til 26 Millioner Centals mod 18 Millioner Centals i 1888.
486<br />
Taget til en Gjennemsnitspris af Doll. 1'3 0 pr Ceutal skul<strong>de</strong> Værdien altsaa<br />
udgjöre 33,800,000 Dollars. Uagtet saale<strong>de</strong>s Priserne vare lavere i <strong>1889</strong> end<br />
i <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar, var dog Aaret for<strong>de</strong>lagtigt for vore Landbrugere. Udförselen<br />
belöb sig til 12,115,000 Centals værd Doll. 16,641,000 mod 11,720,100<br />
Centals værd Doll. 17,318,477 i 1888. Af <strong>de</strong>t udskibe<strong>de</strong> Kvantum gik<br />
10,583,000 Centals til Storbritannien, 540,000 Centals til Frankrige og Belgien,<br />
og tog Australia 360,000 Centals. Den Masse Regn vi i <strong>de</strong>nne Vinters<br />
Löb have hävt över hele<br />
for 1890.<br />
Staten California lover ?aa vidt et godt Kornaar<br />
Hve<strong>de</strong>meel. Udförsclen heraf i <strong>1889</strong> belöb sig til 1,131,000 Tdr af en<br />
Værdi af Doll. 4,755,000 mod 822,347 Tdr værd Doll. 3.392,182 i 1888.<br />
Heraf gik til Storbritannien 434,000 Tdr, til China og Japan 401,000 og til<br />
Central-America 131,000 Tdr.<br />
Byg. Ialt höste<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r af Byg i California c:a 8 Millioner Centals. Omendskjönt<br />
Hösten mu ansees god hvad Kvantiteten angaar, saa lod dog Kvaliteten<br />
meget tilbage at önske, saa at Gjennenisnitsprisen pr Cental neppe tör<br />
sættes över Doll. 1 og altsaa hele Höstens Værdi til 8 Millioner Dollars. Det<br />
bedste af <strong>de</strong>n saakaldte »Chevalier Barley» gik alt til England og New-York<br />
med Undtagelse af en li<strong>de</strong>n Ladning for Australia, og af <strong>de</strong>n bedste »Brewing»<br />
adskillige Ladoinger til New-York. Ialt blev <strong>de</strong>r udfört 833.000 Centals mod<br />
e:a 1 Million Centals i 1888. Gran<strong>de</strong>t paa <strong>de</strong>n store Beholdning nu her og<br />
<strong>de</strong>n ringe Kvalitet ere Priserne nu meget lave. »N:o 1 Feed Barley» solgtes<br />
saale<strong>de</strong>s ved Aarets Udgang villigt til 75 Cents pr Cental.<br />
Vin og Brandy. TJdbyttet af <strong>1889</strong> Åars Vinavl tör vel neppe sættes<br />
höiere end til 14 Millioner Gallons og en Værdi af 3Vj Million Dollars mod<br />
17 eller maaske nærmere 18 Millioner Gallons i 1888. Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>nne<br />
bety<strong>de</strong>lige Nedgång af ialt 4 Millioner Gallons ligger nærmest i at en Mæng<strong>de</strong><br />
Druer bleve ö<strong>de</strong>lagte af Regn, s<strong>om</strong> overraske<strong>de</strong> Planterne netop un<strong>de</strong>r Indhöstningen,<br />
og <strong>de</strong>ri at flere Druer end tidligere bleve törre<strong>de</strong>. Af <strong>de</strong> 14 Millioner<br />
Gallons Vin produeeret, blev mindst 4 Millioner Gallons <strong>de</strong>stillere<strong>de</strong> til Brandy,<br />
hvorved vi altsaa kuns have 10 Mill. Gäll. Vin tilovers. Da Hjemmeforbrug<br />
kræver 6 Mill. og vi sandsynligvis kan fin<strong>de</strong> Marked for c:a 8 Millioner Gallons<br />
i <strong>de</strong> östlige Stater, vil <strong>de</strong>r blive 4 Millioner Gallons forli<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> altsaa<br />
vil have at suppleres af tidligere Beholdninger. Dette har selvfölgelig ikke<br />
hävt saa ringe Indfly<strong>de</strong>lse paa Priserne, og disse ere <strong>de</strong>rfor gaae<strong>de</strong> op saale<strong>de</strong>s<br />
at Planterne <strong>de</strong>rved have uiere end dækket <strong>de</strong>t Tab <strong>de</strong> led ved <strong>de</strong>n tidlige<br />
Regn. Af Vin udförtes ialt 7,984,897 Gallons til en Værdi af Doll. 3,269.498<br />
og af Brandy 399,940 Gallons værd Doll. 424,589, Foustager og Told indbefattet.<br />
Meste<strong>de</strong>len gik ti! <strong>de</strong> östlige Stater.<br />
Rosiner. Grun<strong>de</strong>l paa <strong>de</strong>n tidligere <strong>om</strong>talte Regn blev Rosinhösten ikke<br />
hvad man hav<strong>de</strong> ventet, men <strong>om</strong>trent <strong>de</strong>n samme s<strong>om</strong> i 1888 eller med et<br />
rundt Tal 900,000 Kasser à 20 "8> og til en Gjennemsuitsværdi af Doll. 1'6 5<br />
pr Kasse, udgjören<strong>de</strong> en Værdi af <strong>om</strong>trent l 1 /, Million Dollars. Denne Industrigren,<br />
s<strong>om</strong> först blev begyndt med her i 1873 med 6,000 Kasser, har tiltaget<br />
hvert Aar si<strong>de</strong>n, og vil vistnok vedblive at tiltage, da vore bedste Sorter<br />
nu concurrere stærkt i <strong>de</strong> östlige Stater med <strong>de</strong> indförte fra Malaga, og <strong>de</strong>r<br />
bliver udfört <strong>de</strong>raf til Australien, Mexico, Japan ete. Vingaardseierne lægge<br />
sig ogsaa mere og mere efter at forbedre Deres Produktion, og bliver <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s<br />
nu en Masse af <strong>de</strong> simplere Sorter Vinranker indpo<strong>de</strong><strong>de</strong> med bedre, s<strong>om</strong><br />
<strong>om</strong> et Par Aar vil vise go<strong>de</strong> Resultater.<br />
Frugtavl. I Lighed med 1888 var <strong>1889</strong> et for Frugtavlerne meget for<strong>de</strong>lagtigt<br />
Aar, uagtet enkelte Sorter Frugt, hvoriblandt især Ferskener, gav et
487<br />
mindre Udbytte end Aaret för, men saa avle<strong>de</strong>s af andre Sorter igjen saa meget<br />
mere. Af fersk Frugt og hovedsagelig Appelsiner, Aprieoser, Ferskener, Pærer,<br />
Blonsmer, Druer, Kirsebær og Jordbær sendtes i Aarets Löb c:a 62,850,000<br />
S til <strong>de</strong> östlige Stater mod 52,160,000 9 i 1888 og af saakal<strong>de</strong>t »Canned<br />
Fruit» 34.268,500 8, samt af törret Frugt, Rosiner iberegnet, c:a 50 Millioner<br />
Pund. Desu<strong>de</strong>n exportere<strong>de</strong>s söværts 13,547,580 ffi »Canned Fruit».<br />
Af <strong>de</strong> Frugter, <strong>de</strong>r tftrre<strong>de</strong>s, bor især nævnes:<br />
sauit Æbler. Pærer, Figener etc. med fra 500,000 til 1 Million Pund. Den<br />
saakaldte nCalilbrnia French Prunes vin<strong>de</strong>r mere og mere Grund, og maa ogsaa<br />
siges at være en fortrinlig Frugt, <strong>de</strong>r u<strong>de</strong>n Vanskelighed kan concurreere<br />
med, niaaske ganske fordrive <strong>de</strong>n indförte franske Bl<strong>om</strong>me fra amerikanske<br />
Marke<strong>de</strong>r. Appelsinhösten gav <strong>om</strong>trent samme Udbytte s<strong>om</strong> i 1888, nemlig<br />
c:a 1 Million Kasser, værdsat til Doll. 2,200,000.<br />
Honning. Deraf blev <strong>de</strong>r avlet i <strong>1889</strong> c:a 2 Millioner Pund, s<strong>om</strong> var<br />
V, Million 18 mindre end i 1888, da Avlen var 2'/j Million iste<strong>de</strong>tfor s<strong>om</strong><br />
opgivet l 1 /., Million Pund. Kvaliteten var meget god, og <strong>de</strong>n solgtes til fi 1 /,<br />
Cent pr % s<strong>om</strong> udgjör Doll. 130,000.<br />
Humle. Heraf böste<strong>de</strong>s ialt paa <strong>de</strong>nne Kyst 87,230 Baller eller 2.230<br />
Baller mere end i 1888, hvorved Hösten altsaa bliver <strong>de</strong>n rigeste vi nogenain<strong>de</strong><br />
have bavt her. Prisen, <strong>de</strong>r i Begyn<strong>de</strong>isen af Sæsonen var 12 Cent pr<br />
ffi for choice, formaae<strong>de</strong> ikke at hol<strong>de</strong> sig, men gik gradvis nedad til 7 Cent<br />
i Oetober. Mod Slutningen af Aaret k<strong>om</strong> <strong>de</strong>r imidlertid lidt mere Liv i Marke<strong>de</strong>t<br />
og med jævn god Sögning gik Prisen op til 10 Cent for god Vare. Medium<br />
Vare var næsten bele Aaret kuns meget li<strong>de</strong>t sögt til Priser ikke över<br />
fra 5 til 7 Cent pr '8. Af Hösten fal<strong>de</strong>r paa<br />
af <strong>om</strong>trent 200 ffi pr Balle. Taget til en G-jenncmsnitspris af 8 Cent pr "B<br />
udgjör Værdien af Humlehösten <strong>om</strong>trent Doll. 1.400,000.<br />
Sukkerbe<strong>de</strong>r. Dyrkningen af disse har, da <strong>de</strong>n har vist sig at være regningssvaren<strong>de</strong>,<br />
tiltaget saa meget, at <strong>de</strong>t i min Rapport for 1888 <strong>om</strong>talte Rafina<strong>de</strong>ri<br />
har maattet udvi<strong>de</strong>s, og skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>r imidlertid ingen Nedsættelse blive i<br />
Told paa Sukker, vil sandsynligvis flere snart blive bygge<strong>de</strong>.<br />
Uld. Heraf klippe<strong>de</strong>s i California 34,008,770 « mod 32,567,972 S i<br />
1888, og modtoges fra Oregon 8,568.000 ®. Udförselen belöb sig til ialt<br />
33,444,401 «, værd Doll. 5,500,000.<br />
Trælasi. Mod 1,500 Millioner Fod i 1888 anslaaes <strong>de</strong>t i mit District<br />
afskaarne Kvantum af Trælast i <strong>1889</strong> at belöbe sig til 1,930 Millioner Fod,<br />
for<strong>de</strong>lt saale<strong>de</strong>s:
488<br />
s<strong>om</strong> vel kun<strong>de</strong> ansættes til en Værdi af 25 Millioner Dollars.<br />
Hele Aaret igjennem var <strong>de</strong>r en jevn Efterspörgsel efter Last, saavel for<br />
local Forbrug s<strong>om</strong> for Export. Sidste kun<strong>de</strong> imidlertid ikke tilfredsstüleB af<br />
Mangel paa Skibe, hvorfor Möllerne in<strong>de</strong>n Aarets Udgang bleve tvungne at<br />
arbeido blöt 4 à 5 Dage i Ugen. Endnu höiere Fragter vil<strong>de</strong> vel have bragt<br />
Fartöier ber, men til for höie Fragter kan her ikke concurreres i fremme<strong>de</strong>^<br />
Marke<strong>de</strong>r med norsk-svensk Last. Ti Ladninger Oregon Pine gik i Begyn<strong>de</strong>isen<br />
af Aaret til Storbritannien og bragte ved Auction 2 Sh. 3 D. à 2 Sb. 6 D.<br />
pr Cub.-Fod. Flere Bestillinger ere paa Grund heraf si<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>ne <strong>de</strong>rfra for<br />
större Ladninger til 2 Sh. à 2 Sh. 3 D. pr Cub.-Fod oif., og s<strong>om</strong> med rimelige-<br />
Fragter let vil kunne udföres. At större Marked snart vil kunne blive fun<strong>de</strong>t<br />
for vor Trælast i Europa har man nu godt Haab <strong>om</strong>.<br />
Fölgen<strong>de</strong> viser Udförselen i <strong>1889</strong>:<br />
Af <strong>de</strong>tte gik 107 Millioner Fod til Australien, hvoraf igjen 1,387,152<br />
Fod var Rödtræ. Foru<strong>de</strong>n ovennævnte blev 6,143,376 Fod exporteret fra Britisk<br />
Columbia.<br />
Vört Rödtræ synes at vin<strong>de</strong> niere og mere Bifald ogsaa i Australien,<br />
Chili og Peru, og blöt <strong>de</strong>n samme Hindring, neinlig Mangel paa Skibe, er Aarsagen<br />
til at ikke mere blev udfört. At Fartöier s<strong>om</strong> laste<strong>de</strong> trække över 15<br />
Fod Vand ofte have at vente længe in<strong>de</strong>n <strong>de</strong> kunne k<strong>om</strong>me ud fra Humboldt<br />
Bay, vanskeliggjör meget Udförselen af <strong>de</strong>nne Træsort. Den maa nemlig af<br />
<strong>de</strong>nne Grund blive bragt hertil i smaa Skonnerter, og saa <strong>om</strong>la<strong>de</strong>t, hvad <strong>de</strong>r<br />
foröger Priserne bety<strong>de</strong>ligt. Disse, s<strong>om</strong> blive regulere<strong>de</strong> af en C<strong>om</strong>bination her<br />
af alle Mölleeierne, have været for Export f. o. b. ved Möllerne<br />
og for Oregon Pine<br />
Udförselen af »Sugar Pine» og nHvid Cedar» synes ogsaa at tiltage, dog,<br />
mest i forarbei<strong>de</strong>t Stånd, i Döre, Vindueskarmer etc. etc.<br />
Kul vedbliver at være en Hovedartikkel hvormed at bringe Skibe her forvor<br />
Hve<strong>de</strong>udförsel. Priserne paa u<strong>de</strong>nlandske Kul beror mesten<strong>de</strong>ls paa Frag-
489<br />
ten, og <strong>de</strong>nne igjen paa hvad Fragt Skibe kunne erhol<strong>de</strong> ud herfra. Saaledcs<br />
ere Kul i Almin<strong>de</strong>lighed billigere her naar Hjemfragtcrne ere go<strong>de</strong>. Da disse<br />
f. A. være bedre end Aaret forud, og vi ingen Strike eller Brand hav<strong>de</strong> i nogen<br />
af vore locale Gruber, vare Priserne overhove<strong>de</strong>t Doll. 3 pr Ton lavere end i<br />
1888 eller <strong>om</strong>trent Doll. 7 pr Ton. Ikke <strong>de</strong>st<strong>om</strong>indre indförtes <strong>de</strong>r c:a 200,000<br />
Ton mindre end i 1888, hvad dog hav<strong>de</strong> sin væsentlige Grund dori, at Beholdningerne<br />
her ved Aarets Begyn<strong>de</strong>lse vare meget store. De höie Priser<br />
paa Kul i England og <strong>de</strong> lave her gjor<strong>de</strong> Indförselen <strong>de</strong>rfra næsten umulig,<br />
hvorfor ogsaa, s<strong>om</strong> af nedanstaaen<strong>de</strong> Tabel vil secs, Indförselen <strong>de</strong>rfra i Sammenligning<br />
med 1888 var meget li<strong>de</strong>n; <strong>de</strong>rimod k<strong>om</strong> en hel Del fra Australien,<br />
hvor <strong>de</strong>r paa Grund af feilslagen Kornhöst næsten ingen Hjemfragter var at<br />
faa for Skibene, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rfor toge Kulladninger herop.<br />
Vor Indförsel belöb sig til:<br />
Resten fra fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> og saale<strong>de</strong>s:<br />
Trcemasse. Det i min sidste Rapport nævnte nye Træsliberi i Oregon begyndte<br />
sin Virks<strong>om</strong>hed i September og producerer nu al <strong>de</strong>n mekaniske Træmasse<br />
s<strong>om</strong> bruges her paa Kysten, s<strong>om</strong> Fölge hvoraf Indförselen blöt belöb<br />
sig til 500 Ton fra Norge i Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret, og har nu al<strong>de</strong>les ophört.<br />
Af Chemisk blev <strong>om</strong>trent 1,000 Ton indfört fr» Norge, Sverige <strong>och</strong> Tydskland,<br />
s<strong>om</strong> bragte 3 3 /4 à 4 Cent pr ffi, men ovennævute Sliberi har nu forbun<strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong>rtned en Fabrik for chemisk Masse, s<strong>om</strong> ventes at være i Virks<strong>om</strong>hed<br />
<strong>om</strong> nogle faa Dage, saa at Indförselen af <strong>de</strong>nne Sort ogsaa vil ophöre.<br />
Da <strong>de</strong>t er et rigt Interessentskab s<strong>om</strong> eier Sliberiet, og alt er indrettet paa at<br />
fordoble Produktionen saa snart Marked kan fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rfor og Kvaliteten af hvad<br />
nu bliver og kan blive produceret siges at være långt bedre end hvad hidtil<br />
har været indfört, og <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n kuns koster lidt över <strong>de</strong>t Halve. er <strong>de</strong>r <strong>de</strong>sværre<br />
ingen Udsigter mere for et Marked for svensk eller norsk Træmasse.<br />
Svensk Jern. Indförselen <strong>de</strong>raf belöb sig til <strong>de</strong>t sædvanlige Kvantum af<br />
1,000 à 1,500 Ton, da <strong>de</strong>t meste var contraheret for förin<strong>de</strong>n Priserne i Sverige<br />
stege, og blev solgt her til 3 à 5'/( Cent pr 8 for valset Stangjern, men<br />
til do höiere Priser <strong>de</strong>r si<strong>de</strong>n, er her ingen Tilböilighed til at operere, hvorfor<br />
Indförselen indtil Priserne ätter maatte <strong>de</strong>clioere sikkerlig vil blive li<strong>de</strong>n,<br />
saanieget mere s<strong>om</strong> man her for adskilligt Brug substituerer Pensylvania Jern,<br />
for lmlket Priserne saavidt kuns have avanceret meget li<strong>de</strong>t. Af <strong>de</strong>t indförte<br />
Parti var et Par hundre<strong>de</strong> Ton uvalset Stangjern og ogsaa et li<strong>de</strong>t Parti Ku-
490<br />
jern, s<strong>om</strong> bragte <strong>om</strong>trent Doll. 62'/2 og Doll. 32'/2 pr Ton, men s<strong>om</strong> til nuværen<strong>de</strong><br />
Priser heller ikke kan sælges her.<br />
Siockholm-Tjære. Paa Grund af <strong>de</strong>n höie Pris <strong>de</strong>rfor i Sverige blev kuns<br />
t:a 500 Fa<strong>de</strong>, eller Halv<strong>de</strong>len af livad k<strong>om</strong> i 1888, indfört hertil. Amerikansk<br />
blev for en stor Del benyttet iste<strong>de</strong>tfor <strong>de</strong>n svenske.<br />
Norsk Medicintran k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>r <strong>de</strong> sædvanlige smaa Kvantiteter af, mesten<strong>de</strong>ls<br />
fra New-York. Prisen dreier sig <strong>om</strong> Doll. 25 pr Td.<br />
Svenske Fyrstikker k<strong>om</strong>mer blöt i smaa Kvantiteter fra New-York. Tol<strong>de</strong>n<br />
paa <strong>de</strong>m er for hsi til at <strong>de</strong> kan eoncurrere med amerikanske. De smaa Partier<br />
s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>me hertil directe fra Europa ere for Export igjen til Stillehavsöerne.<br />
Stokfisk k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>r lidt til Brug blandt Nordmøen<strong>de</strong>ne og Italienerne.<br />
Skandinaviske hermetisk indlagte Fiskeretter k<strong>om</strong>me for dyre for <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige<br />
Han<strong>de</strong>l, <strong>de</strong>rfor er kuns Ubety<strong>de</strong>lighe<strong>de</strong>r <strong>de</strong>raf consumeret her og kuns<br />
kan man sige brugt s<strong>om</strong> en patriotisk Ret iblandt Skandinaverne.<br />
Norsk Sild og Anchiovis er <strong>de</strong>r ogsaa kuns li<strong>de</strong>t Salg for her.<br />
Indförselen af u<strong>de</strong>nlandske Varer til San Francisco belöb sig til<br />
Vore Indforsler fra De forene<strong>de</strong> Kongeriger k<strong>om</strong> via Storbritannien, Tydskland,<br />
Belgien, eller <strong>de</strong> östlige Stater.<br />
Udförselen af A r arer söværts fra San Francisco belöb sig til
491<br />
California er i <strong>de</strong>t Hele taget et næsten i enhver Henseen<strong>de</strong> begunstiget<br />
Land. Dets ypperlige Klimat og frugtbare Jordbund gjör, at næsten alt kan<br />
trives og voxe. Dets Naturskjönhe<strong>de</strong>r saavels<strong>om</strong> <strong>de</strong>ts mil<strong>de</strong> og behagelige<br />
Vintre bringer Tusin<strong>de</strong>r af Reisen<strong>de</strong> bertil, især fra <strong>de</strong> nordlige og östlige Stater,<br />
og anseeä <strong>de</strong>t med Rette s<strong>om</strong> Amerikas »Italien». Reisen hertil kan med<br />
störste Bekvemnielighed gjöres fra New-York i 5 Dage for <strong>om</strong>trent Doll. 100<br />
paa förste Pläds og paa Emigrantplads for c:a Doll. 60. Denne sidste Pris<br />
er imidlertid enduu for dyr til at bringe Emigranter Jen ma^se» hertil og<br />
Mangel paa Befolkning er <strong>de</strong>t eneste s<strong>om</strong> hol<strong>de</strong>r Lan<strong>de</strong>t tilbage. Iudvandringen<br />
af Ohineserne er <strong>de</strong>t nu förbi med og er <strong>de</strong>r <strong>de</strong>rfor bedre Udsigter for<br />
curopæiske Arbeidsfolk, s<strong>om</strong> maatte k<strong>om</strong>me bertil. Hvad <strong>de</strong>nne Stat især trænger<br />
til er Folk med lidt Penge, s<strong>om</strong> ville slaa sig ned og dyrke Jor<strong>de</strong>n og<br />
for bvem <strong>de</strong>r enduu fin<strong>de</strong>s billigt Land at faa kjöbt.<br />
Oregon. Indvandringen til <strong>de</strong>n Stat var ifjor meget bety<strong>de</strong>ligere end forhen,<br />
og er <strong>de</strong>ns Han<strong>de</strong>l og Skibsfart i en jævn Tiltagen<strong>de</strong>.<br />
Yiceconsulen i Portland skriver:<br />
»Nogen directe Söfartsforbin<strong>de</strong>lse mellem Sverige-Norge og Oregon fandt<br />
i <strong>de</strong>t forlöbne Aar ikke Sted, liges<strong>om</strong> heller ikke noget svenskt eller norskt<br />
Fartüi besögte Portland. 79 Seilfartöier af forskjellige Nationers laste<strong>de</strong> <strong>de</strong>r<br />
i Aarets Löb for u<strong>de</strong>nlandske Havne.<br />
»Fragterne til Cork for Ordre vare i Januar 47 Sh. 6 D., Februar 37 Sh.<br />
ti D. à 40 Sh., Marts 36 Sh. 6 D. à 40 Sh., April 35 Sh., Mai 40 Sh.,<br />
Juni 40 Sh., Juli 42 Sh. 6 D. à 45 Sh. 6 D., August 43 Sh., September<br />
45 Sh.. October 45 Sh., November 40 Sh. à 42 Sh. 6 D., December 40 Sh.<br />
à 42 Sh. 6 D.<br />
»Exportens Værdi gik op til et Belöb af Doll. 13,746.381 og bestod hovedsagelig<br />
af Hve<strong>de</strong>, Meel og Lax.<br />
»Paa Columbia-Flo<strong>de</strong>n pakke<strong>de</strong>s <strong>om</strong>trent 330,000 Kasser Lax og udskibe<strong>de</strong>s<br />
427,262 Kasser.<br />
»Af svenske og norske Varer have Tændstikker. Sild, Ansjovis og Punch<br />
været synlige i Marke<strong>de</strong>t.<br />
»Hvad Columbia-Flo<strong>de</strong>n og <strong>de</strong>ns »Bar» angaar, da har Regjeriogen <strong>de</strong>rmed<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forlöbne Aar gjort store Forbedringer. Der er saale<strong>de</strong>a nu ingen<br />
Vanskelighe<strong>de</strong>r förbun<strong>de</strong>t med for Fartöierne at gaa ind og ud, og har <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n
492<br />
Staten Oregon regulaeret Afgifterne for Lodsning og Slæbning saale<strong>de</strong>s at disse<br />
Udgifter nu kuns k<strong>om</strong>me op til <strong>de</strong>t Halve af hvad <strong>de</strong> vare for nogle Aar<br />
si<strong>de</strong>n.»<br />
Washington, s<strong>om</strong> nu har ophört at være Territorium og er bleven optaget<br />
s<strong>om</strong> Stat i »Unionen» gaar fremad med Kjæmpeskridt, og var Indvaudringen<br />
<strong>de</strong>rtil i <strong>1889</strong> meget stor.<br />
Blaodt Immigranterne var en Masse norske og til<strong>de</strong>ls ogsaa svenske, især<br />
fra <strong>de</strong> östlige Stater, s<strong>om</strong> i og i Nærhe<strong>de</strong>n af Byen Tac<strong>om</strong>a danner en hel<br />
Colonie.<br />
Byerne Seattle og Spokane Falls <strong>de</strong>roppe nedbraendte næsten totalt forrige<br />
Aar, men ere allere<strong>de</strong> opbygge<strong>de</strong> igjen bedre end nogensin<strong>de</strong> för. Af Hve<strong>de</strong><br />
blev f. A. udfört fra Tac<strong>om</strong>a til Europa 16 Skibsladninger med 525,000 Centals<br />
til en Værdi af Doll. 690,000. Fragterne herfra vare fra 32 Sh. 6 D.<br />
til 42 Sh. 6 D. Trælast er s<strong>om</strong> för nævnt heri Hovedartikelen for Udförsclen,<br />
og ere Skovene, s<strong>om</strong> bestaar af <strong>de</strong> mest magelöse, store <strong>de</strong>ilige Furu-Træer<br />
(Oregon Pine), af umaa<strong>de</strong>lige Udstrækninger. Lan<strong>de</strong>t er godt skikket for Kvægavl<br />
saavels<strong>om</strong> for Agerbrug og Humledyrkning, og er Udbyttet af sidste udmærket<br />
baa<strong>de</strong> med Hensyn til Kvalitet s<strong>om</strong> Kvantitet. Rig paa Stenkul er<br />
Staten ogsaa og California faar sin störste Forsyning <strong>de</strong>rfra.<br />
Alaska-Territoriet. Denne umaa<strong>de</strong>lige store Landstrækning, s<strong>om</strong> for faa<br />
Aar si<strong>de</strong>n næsten var et »terra ineognita» og endnu beboes saagodts<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
af Indianere, er sær<strong>de</strong>les rigt paa Mineralier, Skov, Fisk, Pelsværk<br />
etc. etc., og har vakt megen Opmærks<strong>om</strong>hed, hvorfor ogsaa mere og mere Capital<br />
herfra er anbragt <strong>de</strong>r. Regjeriugen er nu beskjæftiget med Un<strong>de</strong>rsögelser<br />
og Opmaalinger af Kysten og Flo<strong>de</strong>rne <strong>de</strong>r.<br />
Sundhedstilslan<strong>de</strong>n i mit District har, med Undtagelse af at <strong>de</strong>n ver<strong>de</strong>ns<strong>om</strong>vandren<strong>de</strong><br />
»La G-rippe» ogsaa var fbit her i Slutningen af Aaret, været almin<strong>de</strong>lig<br />
god.<br />
Af Arvemidler hjemsendtes gjennem <strong>de</strong>tte Consulat<br />
Consulatets Brewexling. Journalen över indk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Skrivelser udviser<br />
at 711 saadanne vare modtagne i Aarets Löb, og Copibögerne at 830 Breve<br />
vare afsendte.<br />
Knud Henry Lund.
New-York <strong>de</strong>n 26 mars 1890.<br />
493<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart var s<strong>om</strong> folger:<br />
Svenske Fartüier.<br />
Norske Fartöier.<br />
Et norsk Fartöi anlöb Havnen for Ordre og 5 for at reparere lidt Ska<strong>de</strong>.<br />
Et Fartöi, drægtigt 366 Ton, kjöbtes for norsk Kegning for Doll. 2,000.<br />
Af <strong>de</strong> svenske Fartöier, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> med Last fra Sverige, bragte et Træmasse<br />
fra Stockholm og et Jern og t<strong>om</strong>me Petroleumsfa<strong>de</strong> ligele<strong>de</strong>s fra Stockholm.<br />
Af <strong>de</strong> 14 svenske fra andre Lan<strong>de</strong> med Last ank<strong>om</strong>ne Fartöier vare 5<br />
fra <strong>de</strong>t nordlige Europa med Salt eller Jern og t<strong>om</strong>me Petroleumsfa<strong>de</strong> eller<br />
Stykgods; 2 fra Vestindien, 1 fra Mauritius og 1 fra Iloilo med Sukker, 1<br />
fra Port Elizabeth med Uld, 1 fra Auckland med Guttapercha, 1 fra Sydamerika<br />
med Hu<strong>de</strong>r, 1 fra Kapsta<strong>de</strong>n med halv Last af Stykgods og 1 (Dampskib)<br />
fra Danzig med Sukker.<br />
Af <strong>de</strong> 16 med Last afgaae<strong>de</strong> svenske Fartöier hav<strong>de</strong> 9 Petroleum, hvoraf<br />
o ti) Stockholm, 1 til Göteborg, 4 til andre europæiske Havne og 1 til Batavia<br />
—, 6 Stykgods til S:t Natal, Kapsta<strong>de</strong>n, Rio Gran<strong>de</strong>, Pelotas og 1 Dampskib<br />
Agerbrugsredskaber til O<strong>de</strong>ssa.<br />
Af 283 med Last ank<strong>om</strong>ne norske Fartöier rar 168 Dampskibe, hvoraf<br />
149 med Frugt hovedsagelig fra Baracoa og S:t Anns Bay, Cuba, 8 med Sukker<br />
fra Cuba og 11 med Stykgods, Logwood og Hamp fra forskjellige Havne<br />
i Vestindien og Centralamerika.<br />
Af 115 Seilskibe ank<strong>om</strong> 1 fra Porsgrund og 2 fra Göteborg med Træmasse,<br />
23 fra <strong>de</strong>t nordlige Europa med Petroleumsfa<strong>de</strong> og Jern, <strong>de</strong>raf 2 fra
494<br />
Christiania, 2 fra Göteborg og 1 fra Helsingborg; 21 med Stykgods, hvoraf 1<br />
hver fra Padang, Shanghai og Buenos Aires, <strong>de</strong> övrige fra <strong>de</strong>t nordlige Europa;<br />
25 med Sukker fra Sydamerika og Vestindien, 11 med Hu<strong>de</strong>r fra Sydamerika,<br />
7 fra Sydamerika og 1 fra Padang med Kaffe, 1 fra Farsund og 7 hovedsagelig<br />
fra Stettin med Cement, 5 med Kridt fra London og 11 fra forskjellige<br />
Havne. Af 68 i Ballast ank<strong>om</strong>ne Skibe var 5 Dampskibe fra Boston og<br />
1 fra Bermuda, 15 Seilskibe fra Buenos Aires, 14 fra Rio Janeiro, 8 fra<br />
Montevi<strong>de</strong>o, 6 fra Barbadoes og 19 fra forskjellige andre Ste<strong>de</strong>r.<br />
Af <strong>de</strong> afgaae<strong>de</strong> 173 norske Dampskibe gik 15 til Vestindien og 5 til<br />
Centralamerika med Stykgods; 9 med Petroleum, <strong>de</strong>raf 1 til Christiansund<br />
f. o., 2 med Hve<strong>de</strong> og 1 med Stav til Europa; <strong>de</strong> övrige afgik i Ballast til<br />
Cuba. Af 174 med Last afgaae<strong>de</strong> norske Seilskibe gik 11 til Norge med<br />
Petroleum, 20 med Petroleum og 1 med Sirup til Sverige, 87 til <strong>de</strong>t<br />
övrige Europa, 14 till Ostindien og 3 til Sydamerika, ligele<strong>de</strong>s med Petroleum,<br />
14 til Sydamerika, 8 til P:t Natal, 4 hver til P:t Elizabeth og Australien og<br />
1 til Centralamerika med Stykgods, 3 til Lissabon med Hve<strong>de</strong> og 1 til Östersöen<br />
med Mais, 2 til Spanien og 1 til Cuba med Stav. I Ballast afgik 1 til<br />
Phila<strong>de</strong>lphia, 2 til Portland, Maine, og 1 til Canad3.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabel viser Skibsfarten paa New-York Aar <strong>1889</strong> i Sammenligling<br />
med <strong>de</strong> 3 foregaaen<strong>de</strong> Aar.<br />
Fra<br />
i 1888.<br />
Havne i De forene<strong>de</strong> Stater ank<strong>om</strong> 13,491 Fartöier mod 13,710<br />
Cisterne-Dampskibsflaa<strong>de</strong>n paa New-York, s<strong>om</strong> i 1888 bestod af 14 Fartöier,<br />
var i <strong>1889</strong> voxet til 20 engelske. 12 tydske og 2 belgiske eller ialt<br />
34 Dampskibe med en Capacitet af eirea 705,000 Fa<strong>de</strong> Petroleum, hvilke<br />
gjor<strong>de</strong> tilsammen 108 Reiser herfra; 8 Cistemedampskibe skal <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n være<br />
un<strong>de</strong>r Bygning i England. Seil-Cisterneflaa<strong>de</strong>n bestod freni<strong>de</strong>les blöt af 5 Far-
495<br />
töier, hvoraf 5 norske. Uagtet <strong>de</strong>n foröge<strong>de</strong> Udförsel, circa 5 Mill. Kasser<br />
mere end i 1888, til Calcutta, Ostindien, China og Japan, anvendtes blöt 66<br />
Dampskibe for Petroleum i Tön<strong>de</strong>r og Kasser mod 56 i 1888.<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> sidste 4 à 5 Maane<strong>de</strong>r af 1888 hav<strong>de</strong> taget et<br />
bety<strong>de</strong>ligt Opsving, stod frem<strong>de</strong>les i Begyn<strong>de</strong>isen af Januar <strong>1889</strong> gauske höit<br />
paa Grand af en livlig Efterspörgsel efter Dampskibe for Sukker fra Havana<br />
og for Petroleum til China og Ostindien. For Seilskibe for Petroleum var <strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>rimod saagodts<strong>om</strong> intet Forlangen<strong>de</strong>, og da <strong>de</strong>r <strong>de</strong>sforu<strong>de</strong>n i Löbet af Maane<strong>de</strong>n<br />
ank<strong>om</strong> flere ubefragte<strong>de</strong> Seilfartöier, faldt disse Fragter henimod Begyn<strong>de</strong>isen<br />
af Februar til Dsesten <strong>de</strong>t saiume urimelig lave Punkt s<strong>om</strong> i Begyn<strong>de</strong>isen<br />
af 1888 og vedblev flaue i Februar og Maris, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t foröge<strong>de</strong> Antal<br />
Cisternedampskibe var tilstrækkeligt til at besörge Udförselen til Europa i<br />
nævnte Maane<strong>de</strong>r; men i April opstod dor ätter Forlangen<strong>de</strong> efter Seilskibe<br />
»to arrive», s<strong>om</strong> imidlertid holdtes hòiere end Afskiberne paa Grund af <strong>de</strong>n<br />
stedse voxen<strong>de</strong> Cisternetonnage tur<strong>de</strong> betale. Da saale<strong>de</strong>s faa Skibe slutte<strong>de</strong>s<br />
og Anfallet af fragtsògen<strong>de</strong> Skibe hertil vedblev ubety<strong>de</strong>ligt, steg Fragterne tidlig<br />
i Juni til 4 Sh. 6 D. til U. K. og 5 Sh. til Östersöen og <strong>de</strong>r opstod samtidig<br />
en livlig Efterspörgsel efter Fartöier for Juli—Septbr-Lastning; disse höie<br />
Fragter bragte en uventet stor Dampskibstonnage i Marke<strong>de</strong>t og da <strong>de</strong>r henimod<br />
Slutningen af Juni <strong>de</strong>rtil ank<strong>om</strong> mange Seilskibe, fulgte dalen<strong>de</strong> Rater og<br />
fra Midten af August var Marke<strong>de</strong>t for Seilskibsleilighed til Europa ätter flaut<br />
og stille. For Dampskibe til China og Ostindien opstod <strong>de</strong>r <strong>de</strong>rimod et livligere<br />
Forlangen<strong>de</strong> i Slutningen af September og Begyn<strong>de</strong>isen af October. De<br />
laveste og höieste Rater til Continentet var 1 Sh. 6 D. i Marts og 4 Sh. i<br />
Juni mod i 1888 1 Sh. 4 l /2 D. i April og 4 Sh. 6 D. i December.<br />
Skjönt Petroleumsraterne til Europa saale<strong>de</strong>s har været temmelig ustadige,<br />
har <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lig foröge<strong>de</strong> Cisterne-Dampskibsflaa<strong>de</strong> dog ikke hävt <strong>de</strong>n svækken<strong>de</strong><br />
Indfly<strong>de</strong>lse paa Marke<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> man kun<strong>de</strong> have ventet. Grun<strong>de</strong>n <strong>de</strong>rtil<br />
er <strong>de</strong>ls at söge i <strong>de</strong>n ualmin<strong>de</strong>lig store Petroleumsudförsel til Calcutta, China<br />
og Ostindien — circa 5 Mill. Kasser över Udförselen i 1888 —, s<strong>om</strong> bragte<br />
et stort Antal Fartöier i Aotivitet til lönnen<strong>de</strong> Rater i hele Aarets Löb, og<br />
<strong>de</strong>ls <strong>de</strong>ri, at mange af <strong>de</strong> tidligere Petroleumsskibe fandt for<strong>de</strong>lagtig Beskjæftigelse<br />
paa Australien, Afrika og Sydamerikas Vestkyst og i <strong>de</strong>n foröge<strong>de</strong> Tömmertrafik<br />
fra Atlanterhavs- og Golf-havnene. 500 à 1,000 Tons-Fartöier, s<strong>om</strong><br />
egne sig for Stykgods til fjernere Marke<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Sydafrika og Australien,<br />
berettes ogsaa at blive stadig vanskeligen at opdrive, da Formindskelse af disse<br />
Seilskibe ved Förlis og Forringelse ikke oprettes i tilstraekkelig Grad. Skibe<br />
af <strong>de</strong>nne Störrelse og god Klasse betinge<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor forholdsvis go<strong>de</strong> Fragter for<br />
Stykgods paa lamgere FarvaD<strong>de</strong>.<br />
Farten paa La Platå, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> sidste Par Aar har været af stadigt tiltagen<strong>de</strong><br />
Omfång, led i Höstmaane<strong>de</strong>rne et Afbræk paa Grund af financielle Forviklinger<br />
og en mislykket Hve<strong>de</strong>höst i <strong>de</strong>n Argentinske Republik. Raterne for<br />
Tömmer herfra til Rio Janeiro var 16 à 18'/, Cents pr 40 Kubikfod.<br />
Nogle Ladninger Tobak udförtes i Seilskibe til Neapel og Genua à 35 Sh.<br />
pr Kentucky Hogshead.<br />
Liniedampskibsfragtcrne for Korn og Stykgods til Europa holdt sig ganske<br />
for<strong>de</strong>lagtige i hele Aarets Löb; Kornhösten var nemlig ualmin<strong>de</strong>lig rig og Udförselen<br />
led ikke noget Afbræk, s<strong>om</strong> ellers oftest har været Tilfæl<strong>de</strong> ved Speculanters<br />
forene<strong>de</strong> Forsög paa at aftvinge <strong>de</strong> korntrængen<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> höiere Priser<br />
end <strong>de</strong> kun<strong>de</strong> betale.<br />
Dampskibsfragterne for Sukker fra Cuba var Dol!. 12 à 17 for Srek og<br />
Doll. 3'2B à Doll. 4 for Hogshead til Havn melleni Cape Hatteras og New-
496<br />
York, akjönt <strong>de</strong>r i Juni slutte<strong>de</strong>s et Par Dampskibe à 10 Cent og Doll. 2'25.<br />
Fra Porto Rico var Fragten 23 à 27 Cent pr Sæk. For Dampskibe i Maanedsfart<br />
paa Cuba for Sukker og Jernmalm var Fragterno 10 Sh. 6 D. à 13 Sh.<br />
pr Ton. For Logwood fra Haiti betinge<strong>de</strong>s Doll. 5 à 6'50. — Nogle Dampskibe<br />
slutte<strong>de</strong>s i Aarets Löb for Stykgods til London à 18 Sh. 6 D.—21 Sh.<br />
pr Ton, men Stykgods- og Korn-Exporten til Europa foregaar forövrigt for <strong>de</strong>n<br />
störste Deel med Liniedampskibene. Nogle faa Dampskibe afgik ogsaa med<br />
Petroleum til <strong>de</strong>t nordlige Europa à 4 Sh. 3. D.—5 Sh. — For nærmere<br />
Oversigt över Dampskibs- og Seilraterne paa <strong>de</strong> forskjellige Farvan<strong>de</strong> henföres<br />
forövrigt til ne<strong>de</strong>nfölgen<strong>de</strong> Tabeller.<br />
Maanedsfragtcrne for Dampskibe i Frugtfarten paa Cuba vare fra 5 til<br />
10 % höiere end i 1888 og har for k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Saison avanceret y<strong>de</strong>rligere<br />
circa 10 %, og da <strong>de</strong>r <strong>de</strong>rtil er befragtet et næsten dobbelt saa stort Antal<br />
Dampskibe s<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> viser <strong>de</strong>nne Trafik et meget glæ<strong>de</strong>ligt Fremskridt, s<strong>om</strong><br />
for en stor Deel skyl<strong>de</strong>s vore Re<strong>de</strong>res Foretags<strong>om</strong>hed ved Bygning af 10 for<br />
<strong>de</strong>nne Fart specielt construere<strong>de</strong> hurtige Dampskibe, s<strong>om</strong> vil blive sat i Fart<br />
paa Jamaica. De norske Frugtfarere paa New-York, s<strong>om</strong> begyndte i 1885<br />
med 3 Dampskibe, tiltog til 9 i 1886, 15 i 1887, 18 i 1888, 23 i <strong>1889</strong><br />
og vil i 1890 have voxet til 43 Fartöier, hvoraf 10 ere slutte<strong>de</strong> for 36 Maane<strong>de</strong>r,<br />
12 for 12 Maane<strong>de</strong>r, 4 for 9 Maane<strong>de</strong>r, 1 for 8, 5 for 6 og 11 for<br />
5 Maane<strong>de</strong>r.<br />
For nærmere Oplysning angaaen<strong>de</strong> Maanedsfragterne for Saisonen 1890<br />
henföres til ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Fortegnelse över Skibsmæglerfirmaet Funch Edye &<br />
C:os Befragtninger. — Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Oversigt över Fragteme i 1887 til 189G<br />
tur<strong>de</strong> ogsaa i Förbin<strong>de</strong>lse hermed være af Interesse.<br />
Af <strong>de</strong> 23 Dampskibe, s<strong>om</strong> besögte Havnen i <strong>1889</strong> un<strong>de</strong>r Maaneds-Certepartier,<br />
bleve 7 efter Certepartiernes Udlöb reengagere<strong>de</strong> for et Aar mod en<br />
Reduction af optil 15 % i tidligere Maanedsfragt, og 3 slutte<strong>de</strong>s for 4 à 7<br />
Maane<strong>de</strong>r til <strong>om</strong>trent samme Fragter s<strong>om</strong> tidligere; et blev sat i Fart fra Savannali<br />
og et an<strong>de</strong>t fra New-Orleans paa Centralamerika og Sydamerikas Nordkyst;<br />
<strong>de</strong> övrige afgik <strong>de</strong>ls med Petroleum til <strong>de</strong>t nordlige Europa à Rater<br />
rangeren<strong>de</strong> mellem 4 Sh. 472 D. og 5 Sh., og <strong>de</strong>ls till Lissabon med Stav<br />
à Doll. 60 fra Newport News og Doll. 70 herfra, eller Korn à 4 Sh. 6 D.<br />
Matroähyrerne vare med skandinaviske Fartöier til Europa gjennemsnitlig<br />
Doll. 20 for Maaned og for længere Tidsrum Kr. 48 à 55; med amerikanske<br />
Fartöier i Kystfarten gjennemsnitlig Doll. 25 og for længere Reiser Doll. 18.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabel viser <strong>de</strong> med Skibsbesætningerne stedfundne Forandringer.<br />
Paa Hospitalet indlag<strong>de</strong>s fra svenske Fartöier 13 Mand, hvoraf 11 udskreves<br />
helbre<strong>de</strong><strong>de</strong> og 2 hjemsendtes, fra norske Fartöier 191 Mand, hvoraf 177<br />
udskreves helbre<strong>de</strong><strong>de</strong>, 10 hjemsendtes og 4 vare gjenliggen<strong>de</strong> ved Aarets Slut.<br />
Fra förliste norske Fartöier ank<strong>om</strong> 150 Mand, hvoraf 43 hjemsendtes,<br />
60 skaffe<strong>de</strong>s Hyre og 47 foretrak at sörge for sig selv.<br />
Af 8 syge Söfolk, forsendte fra forskjellige Consulater, bleve 6 hjemsendte<br />
og 2 forhyre<strong>de</strong>.
497<br />
Gjennem Consulatet hjemsendtes af Sòmænd Kr. 13,29084 til Sverige<br />
og Kr. 18,378'62 til Norge. Endvi<strong>de</strong>re hjemsendtes gjennem <strong>de</strong>t skandinaviske<br />
Sömandshjem, ifolge Bestyrerens Opgave Kr. 11,7116 4 til Sverige og Kr.<br />
206,83752 til Norge. — Gjennem <strong>de</strong>n norske Sömandskirke hjemsendtes Kr.<br />
12,61340 til Norge.<br />
For <strong>de</strong>n norske Sömandsmissions Kirke i Brooklyn modtoges s<strong>om</strong> Bidrag<br />
fra Skibsförere Doll. 38887.<br />
Af Arvemidler indkassere<strong>de</strong>s for svensk Kegning Kr. 22,02044 og for<br />
norsk Regning Kr. 8,270" 14.<br />
mod 1,700 i 1888, 1,488 i 1887 og 1,430 i 1886.<br />
24 Nordmænd indskreves i Nationalitetsmatrikelen for Bibehol<strong>de</strong>lse af <strong>de</strong>res<br />
norske Statsborgerret, ifolge Lov af 21:<strong>de</strong> April 1888.<br />
Oversigt över Dampskibsfragterne for Korn i <strong>1889</strong>.<br />
Oversigt över Maanedsfragterne i Frugtfarten paa Cuba Aar 1887—1890.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 32
Oversigt over Petroleumsfragterne i <strong>1889</strong>.<br />
498
Oversigt over Stykgodsfragterne for Seilskibe i <strong>1889</strong>.<br />
499
Oversigt over Dampskibsliniefragterne i <strong>1889</strong>.<br />
500
501<br />
Ovcrsigt över Frugtfragterne for 1890 — Dampskibe slutte<strong>de</strong> ved Herrer<br />
Funch Edye & C:o.<br />
Overblik över <strong>de</strong> k<strong>om</strong>mercielle Forhol<strong>de</strong>. Med Hensyn till Han<strong>de</strong>lsrörelsen<br />
opviser Aaret <strong>1889</strong> i <strong>de</strong>t Hele taget et tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultat. En overmaa<strong>de</strong><br />
rig Höst af alle <strong>de</strong> vigtigere Agerbrugsprodukter, Fremskridt i Fæavlen,<br />
stor Udvinding af alle Mincprodukter med Undtagelse af Kul, <strong>de</strong>r faldt 3 Millioner<br />
Ton tilkort for Produktionen i 1888, en foröget Udskibning af Petroleum<br />
til Orienten, livor man hav<strong>de</strong> frygtet, att <strong>de</strong>n russiske Petroleum vil<strong>de</strong> tage<br />
stadig större Overhaand, Opsving i <strong>de</strong> fleste Braneher af Fabriksdriften, en livlig<br />
Jernbanetrafik med lönnen<strong>de</strong> Indtægter og <strong>de</strong>rtil en ualmin<strong>de</strong>lig Mo<strong>de</strong>ration i<br />
Börsspekulationer har alt bidraget til en livlig Han<strong>de</strong>lsrörelse paa en sund og<br />
i ryg <strong>om</strong> end med Hensyn til Profit maaske forholdsvis beske<strong>de</strong>n Basis. Den<br />
fra et gunstigt Aar fly<strong>de</strong>n<strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige Velstand yttre<strong>de</strong> sig ogsaa i Han<strong>de</strong>len<br />
med Udlan<strong>de</strong>t, »<strong>om</strong> sammenlignet med 1888 viser en Forögelse i Ind- og Udförselen<br />
af henholdsvis 37 Mill. og 46 Mill. Dollar.<br />
Uagtet disse Tegn paa Trivsel i Han<strong>de</strong>lslivet var <strong>de</strong>r dog ifölge Bradstreets<br />
Oplysningsbureau Rapport 1,464 Falliter i New-York Stat med 18'/, Mill.<br />
Dollars Passiva, hvoraf 673 med 10'/a Mill. Dollars Passiva i New-York By<br />
— hvoritnod <strong>de</strong>r i 1888 opgaves blöt 1,139 med <strong>de</strong>n rigtignok forholdsvis<br />
ineget större Gjæld af 24'/4 Mill. Dollar. — Bradstreets antager, at <strong>de</strong>tte större<br />
Antal Falliter til<strong>de</strong>ls bör tilskrives <strong>de</strong>n ulige Concurrence med <strong>de</strong> i sidste Aarsberetning<br />
<strong>om</strong>talte »Trusts», i Kampen med hvilke mange mindre Forretninger<br />
har maattet bukke un<strong>de</strong>r. S<strong>om</strong> i nævnte Aarsberetning <strong>om</strong>talt blev Publikums<br />
Uvillie mod disse stadig i Antal tiltagen<strong>de</strong> Trusts saa stor, at Statens Regjering<br />
saa sig nödt til at skri<strong>de</strong> ind — og <strong>de</strong>rfor anlag<strong>de</strong> Sag mod North River<br />
Sugar Refining C:o for at have la<strong>de</strong>t sig indlemme i »the Sugar Trust» med<br />
<strong>de</strong>t Resultat, at förstnævnte C<strong>om</strong>pagni dörates til at have sit Charter forbrudt<br />
ine<strong>de</strong>ns »the Trust» erklære<strong>de</strong>s ulovligt, s<strong>om</strong> stiftet i et for Han<strong>de</strong>len ska<strong>de</strong>ligt<br />
Öiemed. Denne D<strong>om</strong> blev sistlidne November stadfæstet af Supreme Court<br />
og haabe<strong>de</strong> man heraf en gunstig Virkning i Retning af at opbry<strong>de</strong> disse for<br />
Han<strong>de</strong>len ska<strong>de</strong>lige Organisationer. Sägen appellere<strong>de</strong>s imidlertidig til Statens<br />
Höieste-Ret og Trust-Aktier vedblive frem<strong>de</strong>les at <strong>om</strong>sættes paa Fondsbörsen.<br />
Pengemarke<strong>de</strong>t var i Januar til September lidt ujævnt, dog u<strong>de</strong>n större<br />
* KUL og Harneadgifter betalei af Befragteren.
502<br />
Fluctuationer, men paa Grund af <strong>de</strong>n store Udförsel af Kornvarcr fra Vesten<br />
og B<strong>om</strong>uld fra Sy<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> i Aarets sidste Maane<strong>de</strong>r borttrak store Capitaler<br />
fra New-York, maatte temmelig höi Rente betales i enkelte Tilfæl<strong>de</strong> for Laan<br />
i September til December; <strong>de</strong>r var dog til ingen Tid nogen egentlig Pengemangel<br />
i Marke<strong>de</strong>t. For »Call»-Laan — Laan indkal<strong>de</strong>lige u<strong>de</strong>n forelBbigt<br />
Varsel — betaltes 1 à 11 % pr Annum i Januar til September, 2 à 20 .%<br />
i September, 3 à 30 % i October, 1 à 20 % i November og 1 à 40 % i<br />
December. Vexel-Discontoen var 4 à 6 % for 60 à 90 Dage, 4'/, k 7 for<br />
4 Maane<strong>de</strong>r.<br />
Coursen for Kröner var 27 à 27 l Jt Cent; for £ Sterling variére<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
mellem Doll. 4'80 og Doll. 488 for 60 Dage og Doll. 484 à 489 1 /, for<br />
Sigt Banko-Vexler og 4'78 à 4"86 5 /» f° r k<strong>om</strong>mercielle Vexler.<br />
Omsætningen paa Fondsbörsen belöb sig til 72 Mill. Aktier og Obligationer<br />
til Værdi af 403 Mill. Doll. mod 65 Mill. Aktier og Obligationer til 353<br />
Mill. Dollars Vserdi i 1888. Paa Consolidated Stock & Petroleum Exchange<br />
<strong>om</strong>sattes <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n 65 Mill. Aktier og Obligationer til Værdi af 38'/, Mill. Doll.<br />
— New-Yorks Han<strong>de</strong>lsbanker udvexle<strong>de</strong> gjennem New-Yorks Clearinghouse<br />
35,895 Mill. Doll. og in<strong>de</strong>hav<strong>de</strong> d. 31:te December paa Depoaitum 400'/4 Mill.<br />
Doll. samt hav<strong>de</strong> u<strong>de</strong>staaen<strong>de</strong> paa Laan og Disconto 388 3 /t Mill. Doll.<br />
Toldindtra<strong>de</strong>rne belöb sig til Doll. 147,820,770 mod 142'/, Mill. Doll.<br />
i 1888.<br />
Ved Bygning af en Jernbanebro över Sun<strong>de</strong>t »Arthur Kills», <strong>de</strong>r adskiller<br />
New Jersey fra Öen Staaten Island i New-Yorks Havn og ved Opförelse af flere<br />
store Varehuse i S:t George, Staaten Island, har Baltimore- og Ohio-Jernbane<br />
erhvervet et En<strong>de</strong>punkt ved Udlöbet fra New-York, hvorved <strong>de</strong>r for Fragtgods<br />
fra Vesten, s<strong>om</strong>, paa Mangel af tilstrækkelige Lagringsbekvemmelighe<strong>de</strong>r i<br />
Jersey City — <strong>de</strong> vestlige Jernbaners En<strong>de</strong>punkt —, ofte maa transporteres<br />
fbrst ovèr Van<strong>de</strong>t lil Brooklyn for Lagring og senere tilbage til New-York for<br />
Afskibning, nu pr nævnte Jernbane kan undgaaes <strong>de</strong> hermed forbundne ikke<br />
ubety<strong>de</strong>lige Omkostninger. Flere Dokanlæg berettes ogsaa at skulle bygges paa<br />
Staaten Island, hvilket vil blive til store Lettelse for Fremroed<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en.<br />
Vareindförselen belöb sig til Doll. 493,030,980 mod 456 Mill. Doll. i<br />
1888 og Udförselen herfra til Doll. 345,859,615 mod 300 Mill. Doll. i 1888.<br />
Blandt <strong>de</strong> vigtigere Indförselsartikler vare:
503<br />
De vigtigste Udförselsartiklcr vare:<br />
Fölgen<strong>de</strong> fra New-Yorks Toldbod indhente<strong>de</strong> Opgave viser De forene<strong>de</strong><br />
Rigers Han<strong>de</strong>l paa New-York i Sammenligning med Aaret 1888.<br />
* Fluktr in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Drikkevarer.<br />
Indförsel fra De forene<strong>de</strong> Biger.
* Æiker for Fakning (Tændttikieiker).<br />
504<br />
Udförsel til De forene<strong>de</strong> Riger.
505<br />
Jern. Indfòrselen af svensk Jern var ifölge Toldbo<strong>de</strong>ns Opgave for 1880<br />
og <strong>de</strong> 3 næstforegaaen<strong>de</strong> Aar s<strong>om</strong> fölger:<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> Opgave fremgaar, at Indfòrselen hertil af Stangjern og<br />
Wire-Kods, s<strong>om</strong> for nogle Aar si<strong>de</strong>n frygte<strong>de</strong>s at skulle aftage, har holdt sig<br />
gjenneuisnitlig paa samme Ståndpunkt, nemlig henholdsvis eirca 11,700 Ton og<br />
14,000 Ton aarlig, og <strong>de</strong>r er for Nærværen<strong>de</strong> ingen Grund til at antage, at<br />
<strong>de</strong>r vil indtræ<strong>de</strong> nogen Förändring heri.<br />
Indfòrselen afj Rujern, s<strong>om</strong> i 1887 og 1888 var i Stigen<strong>de</strong>, indskrænke<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>rimod i <strong>de</strong>t forlöbne Aar til blöt 1,160 Ton, eller 4,000 Ton mindre end<br />
i 1888; men s<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel över Total-Indförselen af Jern og Staal<br />
viser, var <strong>de</strong>r en Formindskelse af 31,300 Ton i Total-Indförselen af <strong>de</strong>nne<br />
Artikel. Ogsaa Jernskrot viscr en bety<strong>de</strong>lig Reduction, Skjflnt Total-Indförselen<br />
foröge<strong>de</strong>s med 3,600 Ton; med Hensyn til <strong>de</strong>n store Indförsel heraf i<br />
1887 er dog at bemærke, at <strong>de</strong>nne skyldtes en kortvarig Toldreduction af över<br />
Doll. 15 pr Ton, foraarsaget ved en forandret Fortolkniog af Toldtariffen. s<strong>om</strong><br />
dog kun 5 Maane<strong>de</strong>r senere fandtes at være feilagtig. Staal-Ingots, s<strong>om</strong> i<br />
1886—1888 har arbei<strong>de</strong>t sig langs<strong>om</strong>t fremad, vandt <strong>de</strong>rimod ikke saa li<strong>de</strong>t<br />
Grund i <strong>1889</strong>. — Skjönt svenske Wire-Rods, s<strong>om</strong> ovcn nævnt, stod <strong>om</strong>trent<br />
paa samme Ståndpunkt s<strong>om</strong> tidligere, har Total-Indfürselen i <strong>de</strong>t sidste Aar<br />
aftaget noget över 22 %', hvilket fal<strong>de</strong>r paa tydske Wire-Rods, <strong>de</strong>r fortrænges<br />
mere og mere af amerikanske Rods, i<strong>de</strong>t flere Wire-Rods-Værk ere opstaae<strong>de</strong><br />
her i Löbet af sidste Aar. (loncurrencen er imidlertid meget skarp og <strong>de</strong><br />
amerikanske Fabrikanter klage över <strong>1889</strong> s<strong>om</strong> et hüist misligt Aar i pekuniær<br />
Henseen<strong>de</strong>.<br />
Priserne for svensk Jern un<strong>de</strong>rgik en ganske bety<strong>de</strong>lig Stiguing i <strong>de</strong>t<br />
sidste Halvaar af <strong>1889</strong> i Sympathi med amerikansk Jern, Bessemer Pig og<br />
Staal, Bio<strong>om</strong>s og Billets etc. I <strong>de</strong> förste 6 Maane<strong>de</strong>r var Prisen her for<br />
svensk Stangjern i Partier af almin<strong>de</strong>lig assortere<strong>de</strong> Störrelser Doll. 58 à 60
506<br />
pr Ton ex Skib, men fra Juli steg <strong>de</strong>n stadig til <strong>de</strong>n stod i Doll. 80. For<br />
Wire-Rods, s<strong>om</strong> optil Slutningen af Juni notere<strong>de</strong>s à Doll. 52 til 53'/i pr<br />
Ton ex Skib, betaltes ved Aarets Slutning Doll. 75. Senere er dog Prisen<br />
gaaet Doll. 2 pr Ton tilbage.<br />
Med Hensyn til amerikansk Jern synes <strong>1889</strong> at have været sser<strong>de</strong>les tilfredsstillen<strong>de</strong>.<br />
Stor Efterspörgsel fra Jernbaneselskaber for. forskjellige Öiemed,<br />
en foröget Anven<strong>de</strong>lse af Jern for Byggeforetagen<strong>de</strong>r og stort Forbrug for Broanlæg<br />
og for Gas- og Vandrör skabte en overmaa<strong>de</strong> livlig Omsætniag og bevirke<strong>de</strong><br />
en Stigning i Priserne af fra 10 til 15 %, ine<strong>de</strong>ns samtidig Productionen<br />
af amerikansk Rojern, ifölge Iron and Steel Associations Rapport, steg<br />
til 6,489,000 Ton (à 2,240 «), eller 17 % mere end i 1888.<br />
Priserne var:<br />
Paa Grund af <strong>de</strong> höiere Priser er i <strong>de</strong> sidste 6 Maane<strong>de</strong>r et stadigt större<br />
Antal Masovne blevne sat i Gäng, hvilket har bevirket en Overproduction og<br />
lavere Priser, saa at <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n l:ste Marts 1890 notere<strong>de</strong>s for<br />
Rujernspriserne ere <strong>om</strong>trent uforandre<strong>de</strong>. Der opgives at være udfört fra<br />
New-York i <strong>1889</strong>:<br />
Fiskeprodukter. Ifölge Toldbo<strong>de</strong>ns Opgave stillc<strong>de</strong> sig Indförselen hertil<br />
fra De forene<strong>de</strong> Riger i <strong>de</strong> to sidste Aar s<strong>om</strong> fölger:
Oversigt over Indförselen af Jern og Staal til New-York Aar <strong>1889</strong>.<br />
507
508<br />
Angaaen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n for <strong>1889</strong> opförte Quantitet Stokfisk niaa bemærkes, at <strong>de</strong>n<br />
utvivls<strong>om</strong>t er feilagtig, da <strong>de</strong>r saavidt kan erfares indförtcs nogenlun<strong>de</strong> nær<br />
samme Quantitet s<strong>om</strong> i 1888.<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Opgave, velvilligen tilstillet Consulatet af et herværen<strong>de</strong>-<br />
Importfirma, <strong>de</strong>r har conipileret samme, viser Importen til og via New-York.<br />
af norske Fiskevarer, Makril og holländsk Sild.<br />
Indförselen af holländsk Sild fra d. l:ste Juni 1888 til l:ste Juni 1881<br />
var 4.596 Tdr, 739 Halvtön<strong>de</strong>r og 501,420 Dunker.<br />
En Oversigt över Total-Indförselen til New-York fölger herne<strong>de</strong>nfor (Sid.<br />
511).<br />
Fedsild. Prisen var for<br />
S<strong>om</strong> fremgaar af ovenstaaen<strong>de</strong> Tabel, tiltog Indförselen hertil med 1,15 o<br />
Tdr Sild og circa 1,800 Halvtön<strong>de</strong>r Rögesild, og <strong>de</strong>r er utvivls<strong>om</strong>t Anledning<br />
til en bety<strong>de</strong>lig Forögelse i <strong>de</strong>n norske Sil<strong>de</strong>import, <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> vore Exportörer<br />
ville i Lighed med Hollaen<strong>de</strong>rne være villige til at consignere förste Klasses<br />
Vare hertil i större Maalestok. Skjöns<strong>om</strong>hed i Valget af Förbin<strong>de</strong>lser her<br />
tur<strong>de</strong> ogsaa være at anbefale. Man vil utvivls<strong>om</strong>t i Læng<strong>de</strong>n være bedst tjent<br />
med at hol<strong>de</strong> sig til <strong>de</strong> regulære Import- og C<strong>om</strong>iuissionshuse, gjennetn hvem<br />
<strong>de</strong>t störste Feldt opnaaes for V<strong>år</strong>ens Realisation heller end at stifte Forbin<strong>de</strong>lser<br />
med Grossister og Hökere, hvis Betingelser for hurtigt Varesalg er indskrænket<br />
til en mindre Kun<strong>de</strong>kreds, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>rtil kjöber i smaa Quantiteter. At<br />
ville sælge til alle Klasser Consumenter — baa<strong>de</strong> til Importören og <strong>de</strong>nnes<br />
Kun<strong>de</strong>r — gaar selvfölgelig ikke an, skjönt man her klager över, at <strong>de</strong>t ofte<br />
forsöges af norske Exportörer. Hvad man end kan have at udsætte paa Amerikanerens<br />
Forretningsmetho<strong>de</strong>, saa förlänger han selv i ethvert Tilfæl<strong>de</strong> absolut<br />
reel Behandling. Naar han saale<strong>de</strong>s kjöber KKK Sild, saa insisterer han paa<br />
at faa <strong>de</strong>tte Mærke og lä<strong>de</strong>r sig ikke nöie med KK, ledsaget af <strong>de</strong>n Förklaring,<br />
at KKK ikke er at erhol<strong>de</strong> og at KK virkelig er <strong>de</strong>n <strong>de</strong>likatere Vare<br />
af <strong>de</strong> to Mærker. Man besværer sig över, at nogle norske Exportörer have<br />
fyldt <strong>de</strong>m sendte Ordres forrige Saison paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong>. Sil<strong>de</strong>n sælges her<br />
efter Störrelse og Antal i Tön<strong>de</strong>n fuldt saa meget s<strong>om</strong> efter Fiskens Finhed,<br />
og man vil <strong>de</strong>rfor let kunne indse, at KK ikke vil kunne gjöre Tjeneste for<br />
KKK.
509<br />
Makril. Prisen var i October till December:<br />
Da Alt hvad <strong>de</strong>r nedsalte<strong>de</strong>s i New Eogland-Staterne i <strong>1889</strong> belöb sig<br />
till 21,918 Tön<strong>de</strong>r mod 48,205 Tön<strong>de</strong>r i 1888 og 478,076 i 1884, eller<br />
mindre end i noget af <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> 75 Aar, stod Prisen vid Saisonens Begyn<strong>de</strong>lse<br />
endog circa Doll. 5 pr Tòn<strong>de</strong> höiere end öven anfört, men Tilförselen<br />
fra Norge og Irland reducere<strong>de</strong> Værdien til ovennævnte Noteringer. Fra en<br />
Mafcrilfisker, s<strong>om</strong> skal være afreist til Afrikakysten for <strong>de</strong>r at forsòge sin<br />
Lykke, skal <strong>de</strong>r være indlöbet Rapport <strong>om</strong> Fångst af udmærket Vare, men <strong>de</strong>t<br />
er endnu vanskeligt at vi<strong>de</strong> hvor paali<strong>de</strong>ligt <strong>de</strong>tte er. Om end Fisket til næste<br />
Saisou slåar feil, er <strong>de</strong>r dog ingen Sandsynlighed for at Prisen vil gaa höiere<br />
end i <strong>1889</strong>, da Mid<strong>de</strong>lklassen, for hvem Makril hovedsagelig tjener til Fö<strong>de</strong>,<br />
vistnok heller vil hol<strong>de</strong> sig til andre Fö<strong>de</strong>midler end kjöbe Makril for extravagante<br />
Priser. Irsk Makril vin<strong>de</strong>r ikke noget specielt Bifald, da Fisken,<br />
skjönt stor, fin<strong>de</strong>a at staa tilbage for <strong>de</strong>n amerikanske i Qualitet. Den norske<br />
Vare <strong>om</strong>tales <strong>de</strong>rimod s<strong>om</strong> sær<strong>de</strong>les tilfredsstillen<strong>de</strong>;<br />
vanskelig at sælge her.<br />
rundsaltet er <strong>de</strong>n dog<br />
Ansios. For prima Qvalitet var Prisen Doll. 4'60 à 5 pr Halvtön<strong>de</strong>;<br />
d. 1 Marts 1890 stod <strong>de</strong>n i Doll. 4"8 5. Salget af Ansios i Halvtön<strong>de</strong>r har<br />
været tiltagen<strong>de</strong>, hvarimod <strong>de</strong>n i Kagger og især i Blikdaaser er mindre sögt,<br />
da <strong>de</strong>n importerert i Tön<strong>de</strong>r k<strong>om</strong>mer billigst og Fisken er mere udsat for at<br />
bedærves i Blikdaaserne, s<strong>om</strong> da svulmer op og bliver usælgelige.<br />
Böge<strong>de</strong> Sardiner i Olie vin<strong>de</strong>r adskillig Favör blandt Tydskerne, s<strong>om</strong><br />
hovedsagelig consumere hvad indföres. Prisen var Doll. 9 à 10 for Kasse mod<br />
doll. 12 à 13-60 i 1887.<br />
Russiske Sardiner, hvoraf en stor Mæng<strong>de</strong> nedlægges i Hamburg for Import<br />
hertil, sælges for 40 à 42 Cent for Dunk; for samme Vare nedlagt her<br />
betales circa 35 Cent.<br />
For Stokfisk — Rödskjær — har Prisen varieret mellem 6 og 9 Cent.<br />
Enkelte Huse rapportere et större Salg af Sei à 3 1 /, à 3'/a Cent, me<strong>de</strong>ns<br />
Salg af Rödskjær har været proportionelt mindre.<br />
Medicintran. For prima Qualitet forlangtes fra Doll. 18 til 24 pr T:<strong>de</strong>,<br />
men sidstnævnte Pris opnaae<strong>de</strong>s neppe; <strong>de</strong>n virkelige Salgspris var nærmest<br />
Doll. 18 a 21 for T:<strong>de</strong>. Den fra Japan indförte lille Qvantitet Medicintran<br />
var uklar og af slet Qvalitet.<br />
solgtes à 35 Cent for Gäll.<br />
Den k<strong>om</strong>mer i Blikkasser af 10 Gallons og<br />
Ifölge Toldbo<strong>de</strong>ns Opgave udförtes af Fiskevarer herfra:
510<br />
Den »ikke specificera<strong>de</strong>» Sild skal for <strong>de</strong>n störste Deel have været <strong>de</strong>n<br />
saakaldte »Alewife», s<strong>om</strong> mest forsen<strong>de</strong>s til Haiti. Förövrigt skeer Udförseleo<br />
af disse Fiskevarer hovedsagelig til Central- og Syd-Amerika og Vestindien<br />
med Undtagelse af hermetisk Lax og Östers, s<strong>om</strong> for en stor Deel sen<strong>de</strong>s til<br />
Europa.<br />
Af Menha<strong>de</strong>n- og Hvaltran udförtes herfra 1,442,609 Gallons til en samlet<br />
Værdi af Doll. 423,881, hvoraf circa 75 % var Menha<strong>de</strong>ntran. — Ifölge<br />
»Menha<strong>de</strong>n Oil Associations» Rapport fange<strong>de</strong>s <strong>1889</strong> 555 Mill. Menha<strong>de</strong>n,<br />
hvoraf producere<strong>de</strong>s 3,327,624 Gall. Trän, 25,859 raa og 24,359 törret<br />
Guano; — heraf henlaa 341,200 Gall. Trän og 7,475 Ton raa og 3,265<br />
Ton törret Guano usolgt ved Aarets Slut. Der var i <strong>1889</strong> 84 Seil- og 46<br />
Dampakibe og 29 Fabrikker med ialt 4,700 Mand beskjæftige<strong>de</strong> i Menha<strong>de</strong>n-<br />
Industrien. Den större Deel af <strong>de</strong>n exportere<strong>de</strong> Menha<strong>de</strong>ntran sendtes til<br />
Glasgow, hvor <strong>de</strong>n anvendtes iste<strong>de</strong>tfor Hvalolie, hvorpaa <strong>de</strong>r var Mangel paa<br />
Grund af <strong>de</strong>n feilslagne Hvalfangst fra Dun<strong>de</strong>e. Prisen for Menha<strong>de</strong>ntran var<br />
i Januar 30 à 32 Cent for Gall., men <strong>de</strong>n faldt efterhaan<strong>de</strong>n til 21 à 22 Cent<br />
i Decbr.<br />
Prisen for Hvaltran var 35 à 38 Cent og for Spermacet-Tran 60 à 73 1/2<br />
Cent pr Gäll.<br />
Af Hvalbar<strong>de</strong>r udförtes 213,594 « til Værdi af Doll. 729,763. Prisen<br />
var i Februar til October Doll. 3 à 3'50 pr Pund, da <strong>de</strong>n ved Un<strong>de</strong>rretning<br />
<strong>om</strong> mislykket Hvalfangst steg til Doll. 4 à 4'25 og i December til Doll. 4"5 0.<br />
Træmasse. Total-Indförselen belöb sig til Doll. 1,330,287 mod Doll.<br />
998,819 i 1888; Indförselen fra Sverige og Norge til Doll. 659,049 mod<br />
Doll. 470,487 i 1888.<br />
Af mekanisk Træmasse var Total-Indförselen i alt circa 2,400 Ton —<br />
mod 12,590 Ton i 1888 —, <strong>de</strong>r ank<strong>om</strong> i Aarets förste 6 Maane<strong>de</strong>r paa<br />
Contracter slutte<strong>de</strong> i 1888. Senere bar Indförselen af <strong>de</strong>nne Sort Træmasse<br />
al<strong>de</strong>les ophört paa Grund af <strong>de</strong> lave Priser for <strong>de</strong>n amerikanske Artikkel,<br />
hvilket skyl<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n foröge<strong>de</strong> Production her, <strong>de</strong>r nu er saa stor at man har<br />
gjort Forsög paa Udförsel herfra til England, <strong>de</strong>r imidlertid til Dato kun har<br />
indskrænket sig til smaa Prövepartier. Hvorvidt De forene<strong>de</strong> Riger herefter<br />
vil faa De Forene<strong>de</strong> Stater s<strong>om</strong> Conourrent i <strong>de</strong>t europæiske Marked er for<br />
Nærværen<strong>de</strong> vanskeligt at sige, men forhaabentlig vil Transport<strong>om</strong>kostningernestille<br />
sig bindren<strong>de</strong> iveie» herfor.<br />
Indförselen af kemisk Træmasse har <strong>de</strong>rimod tiltagit i bety<strong>de</strong>lig Grad,<br />
i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n belöb sig til 32,086 Ton mod 22,820 i 1888.<br />
Heraf ank<strong>om</strong> fra:
Oversigt over Indförselen af Fiskevarer til New-York Aar <strong>1889</strong>, ifölge Opgave fra New-Yorks Toldbod.<br />
511
512<br />
Det er for Nærværen<strong>de</strong> i De Forene<strong>de</strong> Stater 15 Natron-Cellulose-Fabrikker,<br />
<strong>de</strong>r producere circa 120 Tons pr Dag og 12 Sulfitfabrikker med en Capacitet<br />
af 90 Tons daglig; <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n er <strong>de</strong>r flere Fabrikker un<strong>de</strong>r Opförelse, s<strong>om</strong> maa<br />
ventes at ville have en ska<strong>de</strong>lig Indfly<strong>de</strong>lse paa Indförselen hertil, — men paa<br />
<strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong> er <strong>de</strong>r ogsaa flere Papir-Fabrikker un<strong>de</strong>r Bygning liges<strong>om</strong> ogsaa<br />
kemisk Træmasse vin<strong>de</strong>r stedse större Anven<strong>de</strong>lse i Papir-Fabrikationen. — Den<br />
amerikanske Masse ansees heller ikke at være af saa tilfredsstillen<strong>de</strong> Qvalitet<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n importere<strong>de</strong>, hvad enten <strong>de</strong>tte nu har sin Grund i <strong>de</strong>n Granart-sSpruee»<br />
s<strong>om</strong> anven<strong>de</strong>s her eller i mindre Omhu ved Fabrikationen.<br />
Hvad <strong>de</strong>r ogsaa vil have en vigtig Indfly<strong>de</strong>lse paa Indförselen er Afgjörelsen<br />
af Toldspörgsmaalet, s<strong>om</strong> er sat paa Bane af <strong>de</strong> amerikanske Fabrikantsr<br />
i Haab <strong>om</strong> at faa <strong>de</strong>n fremme<strong>de</strong> Vare u<strong>de</strong>lukket. — Det af Told-K<strong>om</strong>iteen<br />
indgivne Forslag ungaaen<strong>de</strong> Træmasse ly<strong>de</strong>r paa:<br />
hvilket er en Forögelse i nuvseren<strong>de</strong> Tarif af 25 % for kemisk og 100 %<br />
for mekanisk Masse. Det er imidlertid tii<strong>de</strong>ls Meningen her, at Toldspörgsmaalet<br />
vil henstaa uafgjort for i Aar, da <strong>de</strong>r synes at være meget Misnöie<br />
saavel blandt Fabrikanter s<strong>om</strong> Importörer över <strong>de</strong> af K<strong>om</strong>iteen foreslaae<strong>de</strong><br />
Forandringer for flere af <strong>de</strong> le<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Import-Artikler.<br />
Priserne for amerikansk Træmasse var:<br />
Mekanisk Doll. 110 à 1'25 pr 100 Pd tör Vægt, leveret til Papir-Fabrikkerne.<br />
Sulfit, ubleget 3 1 /, à 3'30 Cent pr Pd B » s<br />
Blöt en Fabrik levere<strong>de</strong> bleget Sulfitmasse og <strong>de</strong>nne fallere<strong>de</strong> paa Grund<br />
af Brugets upraktiske Construction; Bygning af flere saadanne Fabrikker skal<br />
dog være paatænkt.<br />
Priserne for importeret kemisk Træmasse var:<br />
Tændsükker. Indförselen belöb sig ifölge Toldbo<strong>de</strong>ns Opgave til 8,057<br />
Kasser værd Doll. 57,558 mod Doll. 35,540 i 1888, hvoraf fra De forene<strong>de</strong><br />
Riger — saavidt vi<strong>de</strong>s u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> Sverige — Doll. 42,493 mod Doll. 8,579<br />
i 1888. Opgaven for 1888 er dog antageligvis ikke eorrect, s<strong>om</strong> tidligere<br />
meldt. De opgivne Værdier er blöt for selve Tændstikkerne — Æskeme ikke<br />
indbefatte<strong>de</strong>.<br />
Tol<strong>de</strong>n for Tæudstik-Æskerne betales frem<strong>de</strong>les un<strong>de</strong>r Protest med 100 %<br />
af Æskernes Facturaværdi, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n <strong>de</strong>sangaaen<strong>de</strong> af en af Importörerne an-
513<br />
lagte Sag mod »the Treasury <strong>de</strong>partment» frem<strong>de</strong>les henstaar uafgjort, og<br />
<strong>de</strong>r af samme Grund ikke er Anledning til nogen större Forögelse i Indförselen.<br />
De hertil importere<strong>de</strong> Tændstikker ere hovedsagelig Paraffinstikker, <strong>de</strong>rcæst<br />
k<strong>om</strong>mer Sikkerheds-, Svovl- og en Deel Voxstikker.<br />
Priserne vare:<br />
Fra Belgien importeres en Paraffinstikke un<strong>de</strong>r Market »Vulture», med<br />
Etiketter s<strong>om</strong> Importören af Vulcan-Paraffinstikkerne fandt at være en Efterligning<br />
af disse, hvorfor han lod anlægge Sögamaal <strong>de</strong>sangaaen<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> dog afvistes,<br />
da Kfterligningen ikke fandtes skuffen<strong>de</strong> nok til at kunne ska<strong>de</strong> Salget<br />
af Vulcanstikkerne.<br />
Lingon. Indförselen har efter <strong>de</strong> Oplysninger, <strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> indhentes —<br />
statistisk Opgave fattes —, været heller större end mindre end i 1888. Importörerne<br />
klage över, at Tön<strong>de</strong>rne meget ofte in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong> en altfor stor Proportion<br />
Vand, hvilket giver Grund til Ubehagelighe<strong>de</strong>r, da Kjöberne tro, at<br />
man lagt au paa at besvige <strong>de</strong>m. Endvi<strong>de</strong>re bör Bla<strong>de</strong> og Stilke <strong>om</strong>hyggeligere<br />
bortrenses, saa at Bærrene kan være saa rene s<strong>om</strong> muligt. For raa Bær, s<strong>om</strong><br />
mest sælges her, var Prisen circa 25 Cent pr Gallon: — for kogte cirea 35<br />
€eDt.<br />
Kaal. Paa Grund af Forespörgsler angaaen<strong>de</strong> Importen af <strong>de</strong>nne Vare<br />
kan oplyses. at Prisen for Hvidkaal, s<strong>om</strong> alene indföres, har i Höst været fra<br />
Doll. 8 til 12 pr 100. Saisonen <strong>1889</strong> — 90 var imidlertid en Undtagelse, thi<br />
<strong>de</strong>t har i tidligere Saisoner hændt, at Prisen har været ne<strong>de</strong> i Doll. 4'00 pr<br />
100, s<strong>om</strong> selvfölgelig har bragt Exportören Tab. Der er <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n ikke saa<br />
ubety<strong>de</strong>lig Risico förbun<strong>de</strong>n med Forsen<strong>de</strong>lse hertil af <strong>de</strong>nne Vare, da <strong>de</strong>n<br />
saa let bedærves og <strong>de</strong>t hæn<strong>de</strong>r hyppigt, at store Qvantiteter strax ved Ank<strong>om</strong>sten<br />
maa transportares til Affallsdokken. Ligegyldig Pakning er imidlertid<br />
for en stor Deel Skyld heri: Kaaien k<strong>om</strong>mer nemlig ofte pakket i Sække, og<br />
da disse ikke altid lægges överst i Lasterummet, er <strong>de</strong>t en Selvfölge, at <strong>de</strong><br />
undre Kaallag li<strong>de</strong>r og bedærves. V<strong>år</strong>en bör <strong>de</strong>rfor pakkes i Foustager, eller<br />
helst »Crates» — Kasser af Spiler, s<strong>om</strong> giver Circulation af Luft paa samme<br />
Tid s<strong>om</strong> <strong>de</strong> beskytte Kaaien mod Tryk af paahvilen<strong>de</strong> Fragtgods. Saisonen<br />
for Indförsel hertil er November til Marts.<br />
Glimmer — Miea. — Af en Total-Indförsel til Belöb Doll. 31,340, hovedsagelig<br />
fra Calcutta, k<strong>om</strong> Doll. 1,887 Værdi fra De forene<strong>de</strong> Riger. Störste<br />
Delen af <strong>de</strong>n her forbrugte Glimmer k<strong>om</strong>mer dog hovedsagelig fra North Carolina<br />
og New Hampshire, men Forbruget berettes at være i Tiltagen<strong>de</strong>, og for<br />
god Vare fri fra Jernpletter, i tilskaarne Stykker af 3 til 8 T<strong>om</strong>mers Læng<strong>de</strong><br />
og 4 à 10 T<strong>om</strong>mers Bred<strong>de</strong>, betales Doll. 1 til Doll. 3 pr Pund. Calcutta-<br />
Glimmer k<strong>om</strong>mer vanligvis utilskaaret. sorteret i Stykker af 5 Tömmer og<br />
mindre. 5 til 9 Tömmer og 9 til 15 Tömmer og större — og i Kasser af<br />
e:a 56 Kg. Vægt. For mindste Stykker er Prisen 10 à 12 Cent pr Pund.<br />
Der er for Nærværen<strong>de</strong> ingen Told paa <strong>de</strong>nne Vare, men 35 % ad valorem<br />
skal være foresiaaet af Toldk<strong>om</strong>iteen.<br />
Petroleum. Hvad <strong>de</strong>r især er at bemærke med Hensyn til <strong>de</strong>nne Artikkel<br />
er Misforhol<strong>de</strong>t mellem Forbrug og Produetion, s<strong>om</strong> især i <strong>de</strong>t forlöbne Aar<br />
har været iöinefal<strong>de</strong>n<strong>de</strong>. Forbruget i De Forene<strong>de</strong> Stater og Udfürselen belöb<br />
sig i <strong>1889</strong> til 28,660,000 Fa<strong>de</strong> raa Petroleum, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r blöt producera<strong>de</strong>s<br />
21 Mill. Fa<strong>de</strong>. Den lagre<strong>de</strong> Qvantitet i Oliedistrikterne, s<strong>om</strong> i Decbr 1887<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 33
514<br />
udgjor<strong>de</strong> 28 Mill. Fa<strong>de</strong>, var <strong>de</strong>rfor d. l:ste Januar <strong>1889</strong> bleven reduceret til<br />
19 Mill. Fa<strong>de</strong> og d. 30 November till 11,412,772 Fa<strong>de</strong>; — med Bamme Proportion<br />
af Forbrug og Production vil man altsaa för 2 Aar er ömme ikke<br />
længere være istand til at mo<strong>de</strong> Forlangen<strong>de</strong>t efter <strong>de</strong>nne Artikkel. Forudseen<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>tte har man i <strong>de</strong>t forlöbne Aar meget ivrigt boret efter nye Petroleumskil<strong>de</strong>r,<br />
men Besultatet har ikke svaret til Forhaabningerne. Ifölge statistiske<br />
Opgaver viser <strong>de</strong>t sig nemlig at <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> bore<strong>de</strong>s 6,674 nye Kil<strong>de</strong>r<br />
mod 1,868 i 1888 og opförtes 3,937 Oprigninger mod 1,125 i 1888; — at<br />
<strong>de</strong>r var 5,471 Kil<strong>de</strong>r i Operation mod 1,504 Kil<strong>de</strong>r i 1888, men at <strong>de</strong>n daglige<br />
Production af raa Petroleum <strong>de</strong>suagtet belöb sig gjennemsnitlig til kun<br />
58.876 Fa<strong>de</strong> mod 44,429 Fa<strong>de</strong> i 1888, saa at <strong>de</strong>n gjennemsnitlige Production<br />
pr Kil<strong>de</strong> kun udgjor<strong>de</strong> 10'76 Fa<strong>de</strong> mod 29 - 36 i 1888. S<strong>om</strong> en Ffllge af<br />
<strong>de</strong>nne ty<strong>de</strong>lige Formindskelse i Productionen af raa Petroleum skul<strong>de</strong> man have<br />
ventet en tilsvaren<strong>de</strong> Stigning i Prisen, s<strong>om</strong> dog ikke fandt Sted. Grun<strong>de</strong>n<br />
hertil er antageligvis Standard Oil Co:s Frygt for at <strong>de</strong>n russiske Vare skul<strong>de</strong><br />
ved forhöiet Pris af <strong>de</strong>n amerikanske faa altfor stort Indpas i Marke<strong>de</strong>t. Ved<br />
Transport i Cisternedampskibe og Ansættelse af Agenter paa forskjellige Ste<strong>de</strong>r<br />
i Europa for direkt Salg til <strong>de</strong> mindre Handlen<strong>de</strong>, erobre<strong>de</strong> <strong>de</strong>n russiske Petroleum<br />
saa hurtigt Territorium fra Amerikanerne, at disse saa sig nödte til<br />
at fölge i samme Fodspor, og »The Standard Oil Co.» har <strong>de</strong>rfor bygget flere<br />
Cisterne-Dampskibe og anlagt Oplagsste<strong>de</strong>r i forskjellige Havne i Europa, for<br />
<strong>de</strong>rved at kunne eoncurrere med Russerne i Pris, — <strong>om</strong> Prisforhöielse kun<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s for Nærværen<strong>de</strong> ikke være Tale. Der er paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong><br />
ogsaa Udsigt til, at <strong>de</strong>n saakaldte jLima»-Petroleum, <strong>de</strong>r er af en saa meget<br />
ringere Qvalitet at <strong>de</strong>n sælges for 15 à 25 Cent pr Fa<strong>de</strong>, skal kunne raffineras<br />
og gjöres brugbar s<strong>om</strong> Lysolie. Det paastaaes endog, at <strong>de</strong>n allere<strong>de</strong> nu<br />
bruges for Opblandning, og <strong>om</strong> saa er Tilfscl<strong>de</strong>t, vil <strong>de</strong>tte give en y<strong>de</strong>rligere<br />
Förklaring af Prisens Vedligehol<strong>de</strong>lse, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r skal være över 15 Mill. Fa<strong>de</strong><br />
af <strong>de</strong>nne Olie lagret.<br />
Oplagsste<strong>de</strong>r for amerikansk Petroleum fra Cisterne-Skibe fin<strong>de</strong>a nu, foru<strong>de</strong>n<br />
i Bremen, Hamburg, Antwerpen og Rotterdam, paa 10 forskjellige Ste<strong>de</strong>r<br />
i England og ligele<strong>de</strong>s i Havre.<br />
Petroleumsbörsens Rapport viser, at Marke<strong>de</strong>t hvad Speeulationer aogaar<br />
har været ualmin<strong>de</strong>lig roligt, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r <strong>om</strong>sattes blöt 443,867,000 Fa<strong>de</strong> mod<br />
1,204,152,000 i 1888. Paa Fondsbörsen <strong>om</strong>sattes <strong>de</strong>sforu<strong>de</strong>n 82 Mill. Fa<strong>de</strong><br />
mod 150 Mill. Fa<strong>de</strong> i 1888.<br />
Priserne vare i New-York for:
515<br />
Der udskibe<strong>de</strong>s ialt 376,973,200 Gallons raffineret Petroleum mod 321'/4<br />
Mill. Gäll. i 1888, hvoraf til:<br />
Af »Cru<strong>de</strong>s-Petroleum udskibe<strong>de</strong>s 42,950,000 Gallons mod 52,470.000<br />
i 1888 — <strong>de</strong>raf til Sverige 170,805 Gäll. mod 187,230 i 1888 — og af<br />
Naphta 11,592,000 Gäll. mod 7,652,900 Gäll. i 1888 — hvoraf 753,382<br />
Gäll. mod 342,909 Gäll. i 1888 til Sverige.<br />
Kornvarer. Gjennemsnitspriserne for <strong>1889</strong> var fra 10 til 25 % lavere<br />
end i 1888 paa Grund af <strong>de</strong>n overor<strong>de</strong>ntlig rige Höst af alle Sorter Kornvarer.<br />
Udförselen af Mais. s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> senere Aar har faldt af un<strong>de</strong>r Concurrence<br />
med andre kornproduceren<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, blev paa Grund af <strong>de</strong> lave Priser<br />
ätter cngang af nogen Bety<strong>de</strong>nhed, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n belöb sig til 28,566,000 Bushels<br />
mod 14,509,000 i 1888; af Hve<strong>de</strong> exportere<strong>de</strong>s kun 10,916,614 Bushels<br />
mod 12,609,212 Bushels i 1888. Der udförtes endvi<strong>de</strong>re 1,562,903 Bushels<br />
Havre mod 125,705 Bushels i 1888 — og af Meel <strong>de</strong> fölgen<strong>de</strong> Qvantiteter:<br />
3,710,566 Tdr Hve<strong>de</strong>meel mod 3,753,067 Tdr i 1888, 376,105 Tdr<br />
Havremeel, 147,850 Tdr Maismeel og 4,516 Tdr Rugmeel.<br />
Ogsaa »ProdueeB-börsens Rapport viser, at <strong>de</strong>r heller ikke i Kornvarer<br />
har yttret sig <strong>de</strong>n Tilbòielighed till Speeulation s<strong>om</strong> i tidligere Aar, i<strong>de</strong>t Transactionerne<br />
<strong>de</strong>r belöb sig til kun:<br />
De maanedlige Gjennemsnitspriser vare s<strong>om</strong> fölger:
516<br />
Hve<strong>de</strong>meel*<br />
Flæskevarer. Paa grund af <strong>de</strong>n rige Maishöst var Productionen af Flæskevarer<br />
ualmin<strong>de</strong>lig etor, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r beregnes at vsere bleven slagtet circa 22 %<br />
flere Svin end i 1888. S<strong>om</strong> en Fölge heraf faldt Priserne i Aarets Lòb <strong>om</strong>trent<br />
37'/, % for »Mess Pork», 35 % for »Bacon» og 25 % for Smult.<br />
Priserne i New-York vare:<br />
Der udförtes herfra:<br />
Leven<strong>de</strong> Kvæg og Kjöd. Paa Grund af en cirea 12 % större Kvægavl<br />
end i 1888 faldt ligele<strong>de</strong>s Priserne for leven<strong>de</strong> Kvæg fra Doll. 5"15 pr 100<br />
Pd (leven<strong>de</strong> Vaegt) til Doll. 3.25 pr 100 for Hornkvæg og fra Doll. 7'25 til<br />
5'75 pr Tön<strong>de</strong> for »Mess Beef». For at forebygge Smitte blandt Hornkvæg<br />
for Export, blev <strong>de</strong>r sidstle<strong>de</strong>n Juli paabudt Disinficering af Fragtvogne og<br />
Stal<strong>de</strong> brugt for Kvæg, <strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> mistænkeä for sygt eller besmittet, liges<strong>om</strong><br />
ogsaa alle Jernbanec<strong>om</strong>pagnier opfordre<strong>de</strong>s til at disinficere Fragtvogne bestemte<br />
for Transport af Kvæg för Ombordtagelsen. Bndvi<strong>de</strong>re blev <strong>de</strong>r en speeiel<br />
Pläds sat tilsi<strong>de</strong> for liosning af alt hertil ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Kvæg, bestenit for Udforsel.<br />
Der udförtes:<br />
hvoraf til Sverige og Norge 342 St. Hornkvæg og 1 Svin.<br />
' Priien indbefatter Sække à c:a 145 S og Tön<strong>de</strong>r !l c:» 196 9.
Af Kjödvarer udförtes:<br />
517<br />
Saalelæ<strong>de</strong>r. Udförseleti till Europa var circa 33 % större end i 1888.<br />
Der udförtes ialt fra New-York 34,231.319 Pd — mod 25'/, Mill. Pd i 1888<br />
— hvoraf 67 % til England og 33 % til Continentet, <strong>de</strong>raf 3.350,199 Pd<br />
til De forene<strong>de</strong> Riger mod 2,681,680 Pd i 1888.<br />
Prisen for god mid<strong>de</strong>ls iBuenos Aires Hemlock» <strong>och</strong> »C<strong>om</strong>mon» vare<br />
s<strong>om</strong> fölger:<br />
Prisen var i 1888 20 à 21'/, for Buenos Aires Hemloek og 19 à 20'/,<br />
for »C<strong>om</strong>mon».<br />
Af Gje<strong>de</strong>skind anföres at va)re indfört til New-York 17,660,000 Skind,<br />
hvoraf 7,668,000 fra Syd- og Central-America og circa 10 Mill. fra Europa,<br />
<strong>de</strong>raf <strong>om</strong>trent 33,000 fra Sverige og Norge, for hvilke Prisen her angives at<br />
bave været Doll. 5 à 9 pr Dusin.<br />
B<strong>om</strong>uld. Af herfra exportere<strong>de</strong> 1,050,124 Baller mod 993,300 Baller<br />
i 1888 indförte De forene<strong>de</strong> Riger 2,325 Baller mod 5,690 i 1888. Ballernes<br />
Gjennemsnitsvægt var <strong>de</strong>rhos 497'06 Pd mod 488'05 Pd i 1888.<br />
Omsætningen paa New-Yorks B<strong>om</strong>uldsbörs var for fremtidig Leverance<br />
18,683,000 Baller mod 21,751,400 i 1888 og 29,647,000 i 1887, og for<br />
pr<strong>om</strong>pt Leverance 358,327 Baller eller 41,188 Baller mindre end i 1887.<br />
Prisen, s<strong>om</strong> i Januar stod i 9 3 /4 Cent for »Middling uplands», steg i<br />
August til 11 1 /, Cent og faldt i September til 107t Cent, hvilken Pris vedblev<br />
næsten uforandret i Höstens Löb og notere<strong>de</strong>s ved Aarets Udgang. Ifölge<br />
»Bradstreets» Rapport er <strong>de</strong>r nu Udsigt til en 4 % större Höst end i <strong>1889</strong>,<br />
men paa Grund af store Indkjöb paa Speculation, især for engelsk Regning,<br />
steg Prisen i Januar og Februar og stod <strong>de</strong>n 1 Marts 1890 i 11"'/10 Cent, hvormed<br />
<strong>de</strong>n dog autages at have naaet sit Höi<strong>de</strong>punkt.<br />
Af B<strong>om</strong>uldstöi udförtes 99,263,000 Yards mod 113,762,000 i 1888-<br />
Prisen for figureret Calico var i Januar 3 15 /1S Cent pr Yard, steg til 4 1 /,,<br />
Cent og faldt til 3'/a Cent ved Aarets Slut.
518<br />
Sukker. Udförselen af raffineret Sukker indskramke<strong>de</strong> sig til 3,690 Ton,<br />
hvoraf Intet til De forene<strong>de</strong> Riger, mod 6,642 Ton i 1888 og 45,968 Ton<br />
i 1887, i<strong>de</strong>t Raffina<strong>de</strong>rierne ved »The Sugar Trusts» Manipulationer har været<br />
istand til at disponere över <strong>de</strong>res Produet til bedre For<strong>de</strong>l her end i Europa.<br />
uThe Trust» har nemlig selv direkt importeret Raamaterialet for <strong>de</strong> i samme<br />
asssoeiere<strong>de</strong> Fabrikker, s<strong>om</strong> indbefatter næsten alle Raffina<strong>de</strong>rierne i New-York,<br />
har reguleret Productionen og gjort sit til at hjælpc paa <strong>de</strong>n paa Grund<br />
af feilslagen Sukkerhöst i Cuba og Brasilien og til<strong>de</strong>ls ogsaa i Louisiana fölgen<strong>de</strong><br />
naturlige Stigning i Prisen af raff. Sukker. Me<strong>de</strong>ns Raffina<strong>de</strong>rierne<br />
stadig i <strong>de</strong> sidste Aar skal have arbei<strong>de</strong>t med Tab, betalte aaale<strong>de</strong>s »The Trust»<br />
i <strong>1889</strong> 10 % Divi<strong>de</strong>ndc. Trust Certificater, s<strong>om</strong> har været negoeiable paa<br />
Fondsbörsen, steg <strong>de</strong>rfor fra 72'/., "ö til 126'/2 %, men ere nu paa Grund<br />
af <strong>de</strong>n oven<strong>om</strong>talte af Retten stadfæste<strong>de</strong> Kjen<strong>de</strong>lse faldne til 50 '%,. Det<br />
berettes. at <strong>de</strong> oprin<strong>de</strong>lige In<strong>de</strong>havere af Raffina<strong>de</strong>rierne benytte<strong>de</strong> sig af <strong>de</strong><br />
höie Værdicr til at sælge en stor Deel af <strong>de</strong>res Actier. — »Granulated» haardt<br />
Sukker var 6V, Cont à 7 3/8 Cent pr Pd.<br />
Sirup. Uagtet <strong>de</strong>n feilslagne Sukkerhöst ank<strong>om</strong> fra Vestindien og Louisiana<br />
14,502,000 Gäll. mod ikke fuldt 14 Mill. Gäll. i 1888. Der udförtes<br />
herfra 3,690.000 Gäll., hvoraf 234,360 Gäll. til Sverige og Norge mod 334,000<br />
Gäll. i 1888. Det synes at være en afgjort Sag at Förfalskning af Sirup<br />
foregaar her i temmelig stor Maalestok, hvilket ogsaa fremgaar <strong>de</strong>raf, at skjönt<br />
Produetionen af Sirup i New-Orleans paa Grund af <strong>de</strong>n feilslagne Sukkerhöst<br />
var 10 % mindre end i 1888, tilveiebragte man <strong>de</strong>r en större Qvantitet Sirup,<br />
hvilket forklares ved en rigelig Tilförsel af Glucose, hvoraf <strong>de</strong>r paa Grund af<br />
<strong>de</strong>n överflödige Maisproduction var stor Överflöd. 50 Mill. Gäll. Glucose angives<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n aarlige Tilvirkning. Desu<strong>de</strong>n opblan<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n ægte Vare med<br />
Sorghum-Sirup, hvoraf <strong>de</strong>r ogsaa produeeres store Qvantiteter.<br />
Prisen for 50° Test.-Sirup var i Januar 20 à 20 1/2 Cent, steg gradvis<br />
til 30 à 32 Cent i Juni og faldt heuimod Aarets Slut til 30 à 31 Cent. For<br />
Prima New-Orleans betaltes 38 à 48 Cent. Porto Rico 22 à 42 Cent og Barbadoes<br />
26 à 37. Drawback for Export er s<strong>om</strong> för Doll. 3'60 pr 100 Gäll.<br />
De förste Trausaetioner i ny 50° Test.-Sirup for iaar afslutte<strong>de</strong>s i Febr.<br />
à 20 3/4 à 21 Cent, hvilket er en noget höiere Pris end i Februar <strong>1889</strong>. Man<br />
formener, at Sukker-Hösten i Vestindien vil blive bedre end i <strong>1889</strong>, men angaaen<strong>de</strong><br />
Marke<strong>de</strong>ts senere Stilling er <strong>de</strong>t endnu fur tidligt at kunne have nogen<br />
Mening.<br />
Tobak. Udförselen herfra var. s<strong>om</strong> fölger:
519<br />
Priserne for Kentucky Bladtobak vare:<br />
Priserne for Virginia-Tobak var d. 1 Januar 1890 og var frem<strong>de</strong>les d.<br />
1 Marts:<br />
Tobakshösten i <strong>1889</strong> anslaaes til blöt 65 % af Hösten 1888 og saavel<br />
Kentucky- s<strong>om</strong> A r irginia-Tobak berettes at være af noget mindre god Qvalitet<br />
end sædvanligt, skjönt <strong>de</strong>r bvad Farven angaar Intet skal være at udsætte<br />
paa <strong>de</strong>n.<br />
Smör. Ifòlge The Mcreantile Exchange udfòrtes herfra fra d. 1 Mai<br />
1888 til d. 1 Mai <strong>1889</strong> 317,338 Kagger Smör mod 141.000 <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar og 233,500 <strong>de</strong>t næstforegaaen<strong>de</strong>. I Juli og August <strong>1889</strong> var Productionen<br />
saa stor at <strong>de</strong>n ugentlige Forsen<strong>de</strong>lse til New-York belöb sig til 3 à 4 Mill.<br />
Pund og i Begyn<strong>de</strong>isen af August var ber 13 Mill. Pund paa Lager. Udförselen<br />
skal samtidig have belöbet sig til 500,000 à 700,000 Pund pr Uge.<br />
»The Farmers Review» beretter, at <strong>de</strong>t kun er <strong>de</strong>n simplere Qvalitet Smör,<br />
<strong>de</strong>r exportercs til Europa, hvor <strong>de</strong>t paa kunstig Maa<strong>de</strong> »doctoreres og forbedres».<br />
Prisen for Export-Smör rangere<strong>de</strong> i S<strong>om</strong>mer fra 10 till 16 Cent pr Pd og<br />
var <strong>de</strong>n 1 Marts 1890 G à 12 Cent pr Pd.<br />
Total-Udförselen i <strong>1889</strong> belöb sig til 20,158,000 Pd, bvoraf til Sverige<br />
og Norge 433,655 Pd værd Boll. 53,871.<br />
Immigrationen. Ifölge »The C<strong>om</strong>missioners of Emigrations» Rapport ank<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> i New-Yorks Havn ialt 420,444 Passagerer fra u<strong>de</strong>nlandske<br />
Havne; heraf var 71,211 amerikanske Borgere, 49,122 fremme<strong>de</strong> Kahytspassagerer<br />
og 300,111 3:die Klasses Passagerer, hvoraf 2.518 opgives at have<br />
været Tourister.<br />
De 297,593 Immigranter vare af fölgcn<strong>de</strong> Nationalitet:<br />
57,447 vare un<strong>de</strong>r 15 Aar, 211,631 mellem 15 og 40 og 31,033 över<br />
40 Aar. 186,254 var mandlige og 113,857 kvin<strong>de</strong>lige, og af <strong>de</strong> mandlige
520<br />
Immigranter var 92,665 Daglönnere, 16,472 Landbrugere, 5,002 <strong>om</strong>reisen<strong>de</strong><br />
Kræmmere, 3,991 Minearbei<strong>de</strong>re, 2,540 Tömmermamd, 2,976 Skræd<strong>de</strong>re, 2,378<br />
Sk<strong>om</strong>agere, 1,646 Grovsnie<strong>de</strong>, 1.335 Bagere, 1,329 Murere, 1,264 Maskinister.<br />
1,271 Malere, 1,249 Slagtere, 1,102 Snedkere, 1,082 Gartnere, 920 Væverej<br />
852 Cigararbei<strong>de</strong>re, 779 Musikanter, 694 Möllere, 609 Opvartere o. s. v.<br />
Af 3:die Klasaes Passagerer ank<strong>om</strong> 95,140 via Bremen og Hamburg,<br />
109,450 via Liverpool, 20,306 via Glasgow, 22,300 via Havre, 25,000 via<br />
Antwerpen, 15.916 via Rotterdam og Amsterdam og 4,809 pr Thingvallalinien.<br />
422 Immigranter forbö<strong>de</strong>s Landstigning s<strong>om</strong> tilböielige til at fal<strong>de</strong> <strong>de</strong>t<br />
Offentlige til Byr<strong>de</strong>; 432 Immigranter bjemsendtes iffclge egen Anmodning<br />
gjennem Castle Gar<strong>de</strong>n, da <strong>de</strong> fandt ikke at kunne ernære sig ber. Antallet<br />
af Immigranter, hvis Landstigning fandtes at ville være en Overtræ<strong>de</strong>lse af<br />
Loven mod Contrakt-»Arbei<strong>de</strong>res »Indvandring — og <strong>de</strong>rfor tilbagesendtes — har<br />
ikke været at erhol<strong>de</strong>. Denne Klasse Indvandrere mo<strong>de</strong> en meget streng og<br />
tildcls temmelig vilkaarlig Behandling, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> endog beordres retournere<strong>de</strong> for<br />
blöt at være blevne love<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong> u<strong>de</strong>n at have indgaaet nogens<strong>om</strong>helst fast<br />
Contrakt, hvilket dog Loven neppe bestemmer. Forövrigt gives <strong>de</strong>nne Lov <strong>de</strong>n<br />
strengest inulige Fortolkning; saale<strong>de</strong>s formenes Professorer og Lærere ikke at<br />
kunne indvandre un<strong>de</strong>r fast Engagement med Universiteter eller Skoler; en<br />
fremmed Præst kan ikke indvandre un<strong>de</strong>r Kald fra en amerikansk Menighed<br />
og nu synes <strong>de</strong>r at være Spörgsmaal <strong>om</strong> hvorvidt <strong>de</strong>t bekjendte Strauss Orkester,<br />
s<strong>om</strong> skal være engageret for Concerter her, kan blive tilladt at landstige;<br />
i<strong>de</strong>tmindste berettes »The Musical Protective Union of New-York» at<br />
ville lægge Hindringer iveien <strong>de</strong>rfor un<strong>de</strong>r Förklaring af, at disse Musikere<br />
ikke kunne ansees s<strong>om</strong> Artister i Or<strong>de</strong>ts egentlige Forstand — og kun Artister,<br />
Skuespillere, Sangere og Forelæsere, Haandværkere, s<strong>om</strong> ikke kan<br />
engageres her i Lan<strong>de</strong>t for nyoprette<strong>de</strong> Industrigrene, samt Hustyen<strong>de</strong> er tilladt<br />
Indvandring un<strong>de</strong>r Contrakt.<br />
Det er frem<strong>de</strong>les vanskeligt at fin<strong>de</strong> lönnen<strong>de</strong> Beskjæftigelse i New-York<br />
og Osten overhove<strong>de</strong>t i alle Næringsgrene. Tjenestepiger er <strong>de</strong> eneste, s<strong>om</strong><br />
altid kan gjöre Regniog paa Arbei<strong>de</strong> og god Lön.<br />
Consulat-Kontorets<br />
ti<strong>de</strong>n fra Kl. 10 til 4.<br />
Adresse er frem<strong>de</strong>les N:o 41 Broad Street: Kontor<br />
Chr. Ravn.
Quebec <strong>de</strong>n 10 april 1890.<br />
521<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Den i min Beretning for Aaret 1888 <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Ordre fur norske Glasvarer<br />
blev effektueret med tilfredsstillen<strong>de</strong> Resultat, og er ogsaa blevet afterfulgt<br />
af en ny, men Manglen paa direkte Förbin<strong>de</strong>lse viser sig aitid at træ<strong>de</strong><br />
hindren<strong>de</strong> iveien, og uagtet <strong>de</strong>nne Artikel hermed tür ansees s<strong>om</strong> introduceret<br />
og har vun<strong>de</strong>t Tilfredsstillelse og Anseelse, er <strong>de</strong>t dog att frygte for, at Sageri<br />
ei vil kunne have nogen Fremtid. Ifölge velvillig Opgave fra <strong>de</strong>n ligele<strong>de</strong>s i<br />
min forrige Beretning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Importör i Halifax, vin<strong>de</strong>r frein<strong>de</strong>les Taagehoru<br />
af O. C. Hansens Fabrik i Sku<strong>de</strong>næs <strong>de</strong>rsteds god Afsætning, i Aarets<br />
Löb til Belüb af Kr. 6.426, hvorhos dog ogsaa en<strong>de</strong>el andre Artikler af svensk<br />
og norsk Fabrikat <strong>de</strong>rsteds er blevet afsat, s<strong>om</strong> Skindtröier, röge<strong>de</strong> Sardiner,<br />
Reenhaar, Redningsapparater af W. C. Möllers Fabrik i Drammen, stikke<strong>de</strong><br />
Uldtröier, Hansker, Sikkerhedsfyrstikker, Me<strong>de</strong>cintran og Knivsmedsarbei<strong>de</strong>, og<br />
af hvilke Artikler han tror flere vil kunne vin<strong>de</strong> större Afsætning, blandt<br />
hvilke ban specielt nævner Sikkerhedsfyrstikker, hvilket dog ei stemmer med<br />
<strong>de</strong>n her gjorte Erfaring. Saale<strong>de</strong>s blev af et herværen<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lshus i Aaret<br />
1888 hertil importöret 18 Kasser Sikkerhedsfyrstikker af Nitedals Fabrikat,<br />
men hvoraf kuns 2 eller 3 hidtil er afsat. S<strong>om</strong> en væsentlig Hindring for<br />
disses Afsætning augives <strong>de</strong>res Indpakning i altfor store Emballager (50 Gros<br />
i Kassen), og <strong>de</strong>r vil <strong>de</strong>rfor nu blive gjort Foraög paa at vin<strong>de</strong> bedre Afsætning<br />
ved Ompakning i mindre Kasser.<br />
Ifölge for Finantsaaret 1888—<strong>1889</strong> udk<strong>om</strong>ne Han<strong>de</strong>lstabeiler fandt vi<strong>de</strong>re<br />
forskjellige svenske og norske Varer Afsætning in<strong>de</strong>n Distriktet, hvor særligt<br />
kan nævnes:<br />
Angivet s<strong>om</strong> indfört fra Sverige:<br />
Angivet s<strong>om</strong> indfört fra Norge:<br />
Angivet s<strong>om</strong> indfört fra Sverige og Norge:
522<br />
I Exporttabellerne representeres De forene<strong>de</strong> Riger med:<br />
Till Sverige og Norge:<br />
Distriktets sauile<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætning androg un<strong>de</strong>r Finantsaaret 1888—89<br />
s<strong>om</strong> fölger:<br />
Importen, <strong>de</strong>r <strong>om</strong>fatter alle Slags Manufaktur- og Kolonialvaror, Vin, Spirituösa,<br />
Öl og Porter, Riis, Kornvarer, Sydfrugter m. m., var for<strong>de</strong>elt över<br />
<strong>de</strong> forskjellige Marke<strong>de</strong>r med fölgen<strong>de</strong> Værdier:<br />
Exporten var for<strong>de</strong>elt över <strong>de</strong> forskjellige Industribrancher saale<strong>de</strong>s:<br />
og var for<strong>de</strong>elt til <strong>de</strong> forskjellige Marke<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> fölger:
523<br />
I ovenstaaen<strong>de</strong> Opgave indgaar Provindsen Britisk Columbia med en Eiportværdi<br />
af c:a Doll. 4.3 Mill., hvorimod særskildt Opgave mangler for Importværdien<br />
til nævnte Provinds.<br />
Un<strong>de</strong>r Henvisning til <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r 17 Januar sistle<strong>de</strong>n til Kongelige K<strong>om</strong>merce-<br />
Kollegium og <strong>de</strong>t Kongelige norske Departement for <strong>de</strong>t Indre indsendte Skibslister<br />
gives herved ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Sammendrag af De forene<strong>de</strong> lligers Skibsfart<br />
paa Distriktets Konsulstationer:<br />
Svenske Fartöier.<br />
Norske Fartöier.<br />
Dertil k<strong>om</strong>mer 1 svensk og 12 norske Skibe, paa henholdsvis 404 og<br />
8,205, tilsammen 8.009 Ton, <strong>de</strong>r have anlöbet Distriktets Konsulstationer, <strong>de</strong>els<br />
for at reparere lidt Ska<strong>de</strong> og <strong>de</strong>els for Kulforsyning eller for at indhente Ordre,<br />
hvorefter <strong>de</strong>t samle<strong>de</strong> Antal af svenske Skibe, s<strong>om</strong> i Aaret <strong>1889</strong> have besögt<br />
disse. andrager 27 med Drægtighed 18,768 Ton og af norske Skibe 654 drægtige<br />
422,611 Ton, og hvorefter Besöget af Skibe tilhören<strong>de</strong> De forene<strong>de</strong> Riger<br />
har andraget tilsammen 681 med Drægtighed 441,379 Ton mod i Aaret 1888<br />
542 Skibe og 359.643 Ton, altsaa en Tilvæxt af 139 Skibe og 81.736 Ton,<br />
men dog un<strong>de</strong>rstigen<strong>de</strong> Antallet i Aaret 1887 med 49 Skibe og 22.137 Ton.<br />
De un<strong>de</strong>r Aarets Löb <strong>de</strong>els un<strong>de</strong>r Indgaaen<strong>de</strong> optjente og <strong>de</strong>els un<strong>de</strong>r<br />
Udgaaen<strong>de</strong> forvente<strong>de</strong> Fragtbelöb andrager s<strong>om</strong> fölger:<br />
For<strong>de</strong>elt över <strong>de</strong> forskjellige Havne stiller Rigernes Skibsfart paa Distriktets<br />
Konsulstationer sig s<strong>om</strong> fölger:
524<br />
En Betragtning heraf vil vise at nie<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n hele Tonnage har nydt en<br />
Fremgang af 82,136 Ton, fal<strong>de</strong>r heraf paa svenske Skibe 8,550 og paa norske<br />
73,586 TOD, og vi<strong>de</strong>re at Seilskibsfarten viser en Forögelse af S9.911 Ton,<br />
me<strong>de</strong>ns Dampskibsfarten har lidt en Tilbagegang af 7,775 Ton. Denne Tilbagegang<br />
skyl<strong>de</strong>s vistnok forskjellige Omstændighe<strong>de</strong>r, men <strong>de</strong>rtil har u<strong>de</strong>ntvivl<br />
været medvirken<strong>de</strong> <strong>de</strong>els <strong>de</strong>t, at <strong>de</strong> af vore Dampskibe, <strong>de</strong>r have været anvendte<br />
i Kulfarten niellem Havne i Nova Scotia og Montreal, ei have været<br />
velskikke<strong>de</strong> for <strong>de</strong>nne og saale<strong>de</strong>s <strong>de</strong>els ei un<strong>de</strong>r sædvanlige Befragtningsbetingelser<br />
have opnaaet paaregnet Afkastning eller un<strong>de</strong>r Sæsonbefragtning kunnet<br />
opnaa samme Fragt s<strong>om</strong> bedre skikke<strong>de</strong> Fartöier, og <strong>de</strong>els ogsaa synes at have<br />
været forfulgt med usædvanlige Uheld og hvoraf ialfald <strong>de</strong>t seneste indtrufne<br />
ved mislig Behandling har foranlediget et ganske uforholdsmæssigt Tab.
525<br />
Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> ved Söulykkc foranledige<strong>de</strong> Afmonatringer erc fölgen<strong>de</strong> Forandringer<br />
foregaae<strong>de</strong> ved Skibsbesætningerne:<br />
Afgangen i disses Antal un<strong>de</strong>r Tilbagereisen til Europa andrager efter ovenstaaen<strong>de</strong><br />
Tabel saale<strong>de</strong>s til 182 paa <strong>de</strong>n hele Fart, hvoraf 16 paa svenske og<br />
166 paa norske Skibe og for hvilke saale<strong>de</strong>s er indsparet Hyre og Un<strong>de</strong>rhold<br />
un<strong>de</strong>r Beisen.<br />
I Aarets Löb er paa 6 Sömamhanvisninger bjemsendt Doll. 205.10 til<br />
Sverige og paa 19 d:o Doll. 3.459'00 til Norge.<br />
Henved 6,000 Sòmands- og andre Breve ere i Aarets Löb modtagne og<br />
<strong>de</strong>els besörge<strong>de</strong> Adressaterne ihæn<strong>de</strong> og <strong>de</strong>els returnere<strong>de</strong> s<strong>om</strong> uafhente<strong>de</strong> ved<br />
Sæsonens Afslutning.<br />
Konsulatets egen Korrespon<strong>de</strong>nce <strong>om</strong>fatter 777 modtagne og 842 afsendte<br />
Breve og Telegrammen Vi<strong>de</strong>re 27 Pakkeforsen<strong>de</strong>lser fra og 65 d:o til Hjemlan<strong>de</strong>nes<br />
Myndighe<strong>de</strong>r, forskjellige til andre Institutioner og Myndighe<strong>de</strong>r og<br />
189 ti! <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Konsulatet sorteren<strong>de</strong> Vicekonsulater. Vi<strong>de</strong>re er njodtaget,<br />
varetaget og besörget i Overensstemmelse med Forskrifterne Efterla<strong>de</strong>nskaber<br />
efter 21 <strong>de</strong>els <strong>om</strong>bord i norske og <strong>de</strong>els fremme<strong>de</strong> Fartòier afdö<strong>de</strong> Sòmænd,<br />
og en<strong>de</strong>lig iudkasseret og hjemsendt Arvemidler i 1 svensk Dödsboe. En<strong>de</strong>lig<br />
er <strong>de</strong>els ved Hovedstationen og <strong>de</strong>els ved Vicekonsulaterne i Henhold til Forskrifterne<br />
y<strong>de</strong>t fornö<strong>de</strong>n Bistand, <strong>de</strong>els til Un<strong>de</strong>rhold og Beklædning og <strong>de</strong>els<br />
til Bortforhyring eller Hjemsen<strong>de</strong>lse af Besætningerne paa »BorgUild» af Sarpsborg,<br />
»Fær<strong>de</strong>r» af Dratumen, »Heröen» af Porsgrund, DElisa Lines» af Farsund,<br />
»Metsola» af Christiania, ogsaa til 15 Sömænd efterladte s<strong>om</strong> syge og<br />
un<strong>de</strong>r Lægeforpleining.<br />
Römningson<strong>de</strong>t har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t forlöbne Aar ei været i samme Grad <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong><br />
s<strong>om</strong> i Aaret 1888 og stiller sig for <strong>de</strong> forlöbne 5 Aar s<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong><br />
Tabel vil udvise:
526<br />
Paa Distriktets Kystcr og i nærliggen<strong>de</strong> Farvan<strong>de</strong> ere fölgen<strong>de</strong> Söulykker<br />
af större Bety<strong>de</strong>nhed indtrufne blandt De forene<strong>de</strong> Rigers Skibe:<br />
s>Borghildf> af Sarpsborg stran<strong>de</strong>t paa Magdalene-Öerne i S:t Lawreneebugten.<br />
nFær<strong>de</strong>rv » Drammen » Sable-Öen i Atlanterhavet.<br />
nHeröenv » Poragrund » NewFoundland.<br />
»Metsolav » Christiania » »<br />
hvilke sanitiige bleve kon<strong>de</strong>mnere<strong>de</strong> og solgte s<strong>om</strong> Vrag, me<strong>de</strong>ns Besætningerne,<br />
efteråt være landsatte i Distriktets Havne, blev y<strong>de</strong>t forskriftmæssig Un<strong>de</strong>rstöttelse.<br />
Vi<strong>de</strong>re er Besætningen paa <strong>de</strong>t i Farsund hjemniehören<strong>de</strong> og i Atlanterhavet<br />
i ramponeret Tilstand forladte Skib »Elisa Linest blevet landsat paa<br />
Distriktets Kyster og ved vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Konsulatbetjent y<strong>de</strong>t fornö<strong>de</strong>n Bistand.<br />
Det i min Beretning for Aaaret 1888 <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> ved Matan stran<strong>de</strong><strong>de</strong><br />
og senere hertil indbragte og un<strong>de</strong>r Reparation væren<strong>de</strong> Dampskib y>BratsbergJ><br />
af Porsgrund, Skpr Nilsen, bleve efter tilen<strong>de</strong>bragt Istandsættelse, <strong>de</strong>r iberegnet<br />
Indbjergnings<strong>om</strong>kostningerne efter Forly<strong>de</strong>n<strong>de</strong> har kostet henved Doll.<br />
70,000, ved Sæsonens Begyn<strong>de</strong>lse ätter sat i Fart.<br />
Af andre Söulykker, <strong>de</strong>r medförer större Tab, er indtruffet:<br />
Stranding i Juni Maaned i Nærhe<strong>de</strong>n af Cape Rosier ved S:t Lawrencebugten<br />
af Barkskibet nAnna» af Christiania;<br />
Stranding i October Maaned i Nærhe<strong>de</strong>n af Mille Vache ved <strong>de</strong>t nedre<br />
Löb af S:t Lawrenceflo<strong>de</strong>n af Barkskibet sTerpsiclwret af San<strong>de</strong>fjord, hvilke<br />
begge bleve indbragte hertil og hvoraf förstnævnte er repareret og igjen sat i<br />
Fart, me<strong>de</strong>ns sistnævnte overvintrer og un<strong>de</strong>rgaar Istandsættelse, men hvortil i<br />
begge Tilfæl<strong>de</strong> <strong>de</strong>els er og <strong>de</strong>els vil roedgaa Belöb, <strong>de</strong>r representerer mere end<br />
<strong>de</strong>res Værdi i repareret Tilstand og mere end Dyt Indkjöb fra Udlan<strong>de</strong>t af Fartöier<br />
af lignen<strong>de</strong> Störrelse og Godhed, en Sag s<strong>om</strong> i förste Instans selvfölgelig<br />
kuns angaar <strong>de</strong> direkte interessere<strong>de</strong> Parter, men s<strong>om</strong> ved Si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf ogsaa<br />
er af almin<strong>de</strong>lig Interesse, s<strong>om</strong> ska<strong>de</strong>gjören<strong>de</strong> for vört Flags Agtelse og Anseelse.<br />
I Aarets Löb er af et herværen<strong>de</strong> Re<strong>de</strong>ri for norsk Regning indkjöbt<br />
Barkskibet »Gaspé» drægtig 944 Ton.<br />
Ved herværen<strong>de</strong> Marine-Hospital har un<strong>de</strong>r Aarets Löb været indlagt<br />
un<strong>de</strong>r Lægebehaudling 105 Sömænd henhören<strong>de</strong> til De forene<strong>de</strong> Riger. Ifölge<br />
Beslutning, fattet ved vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Myndighed, blev <strong>de</strong>t her etablere<strong>de</strong> Marine-<br />
Hospital nedlagt ved Udgangen af forrige Aar, og hvorefter Kuur og Pleie af<br />
syge Sömænd vil blive besörget paa an<strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong>.<br />
Betræffen<strong>de</strong> Distriktets Han<strong>de</strong>l og Söfart i <strong>de</strong>t forlöbne Kalen<strong>de</strong>raar foreligger<br />
ikke andre officielle Opgaver end Værdieansættelser af Export for<strong>de</strong>elt<br />
över <strong>de</strong> forskjellige Industrigrene samt af Importværdierne og hvortil<br />
jeg ne<strong>de</strong>nfor skal k<strong>om</strong>me tilbage.<br />
Hvad Trælastforretningerne specielt angaar kan efter et af et herværen<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lshus<br />
udgivet Circulære, <strong>de</strong>r <strong>om</strong>fatter Forretningerne ved Hovedstationen, anföres,<br />
at Exporten herfra har andraget 10,415,160 Cubikfod Tömmer og 4,892,310<br />
Quebec-Standard Planker, mod 8,551,840 Cubikfod Tömmer og 3,637,646<br />
Qtiebec-Standard Planker i Aaret 1888, og s<strong>om</strong> saale<strong>de</strong>s for begge Artikler<br />
viser en bety<strong>de</strong>lig Tilvæxt. Og et Han<strong>de</strong>lscirkulære, <strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> <strong>de</strong>n oversöiske<br />
Fart paa Provindserne New Brunswick og Nova Scotia, angiver en samlet Export<br />
af c:a 461'/, Millioner superficielle Fod mod i Aaret 1888 blöt c:a 362 V-,<br />
Millioner, hvilket for disse to Proviudser giver en Forögelse af henved 100<br />
Millioner superficielle Fod, ekvivalent med c:a 50,000 Ptbg.-Std. eller c:a<br />
112,500 Ton Skibsrum, i hvilken Forögelse De forene<strong>de</strong> Rigers Skibe <strong>de</strong>eltoge<br />
med c:a '/,.
527<br />
De for k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Sæson övervintran<strong>de</strong> Beholdninger angives ved oven<strong>om</strong>handle<strong>de</strong><br />
Han<strong>de</strong>lscirkulærer for Quebees Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> till e:a 6 7 /10 Millioner<br />
Cubikfod Tömmer og l 8 /,0 Millioner Quebec-Std. Planker, imod henholdsvis<br />
5"/I0 Millioner Cubikfod Tömmer og benved 2 Millioner Quebec-Std. Planker<br />
i foregaaen<strong>de</strong> Aar. Og s<strong>om</strong> sædvanlig benligger större Beholdninger tilgjængelige<br />
for Vaarafskibning an<strong>de</strong>tsteds.<br />
For <strong>de</strong> fornemste Exportartikler stille<strong>de</strong> Priserne sig ved Aarets Udgang<br />
s<strong>om</strong> fölger:<br />
alt efter Kvalitet og Dimensioner med mere, og hvilke Priser overhove<strong>de</strong>t tör<br />
ansees at kunne si<strong>de</strong>stilles med <strong>de</strong> ved samme Tidspunkt gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Priser i<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar, og for Planker: 1:ste Sort 2:<strong>de</strong>n Sort 3:die Sort<br />
s<strong>om</strong> kuns for Michigan-Produktioner og <strong>de</strong> lavere Sortimenter af Spruce viser<br />
nogen Prisstigning.<br />
Fragtmarke<strong>de</strong>t aabne<strong>de</strong> sig med <strong>om</strong>trent <strong>de</strong> samme lönnen<strong>de</strong> Noteringer s<strong>om</strong><br />
var gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> ved Sæsonens Slutning <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, og holdt sig overhove<strong>de</strong>t<br />
vedvaren<strong>de</strong> paa samme Ståndpunkt indtil Skibsfartens Ophör. Til le<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Havne, s<strong>om</strong> Greenock og Liverpool, var saale<strong>de</strong>s <strong>de</strong> gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Noteringer<br />
28 til 29 Sh. pr Load Tömmer.<br />
S<strong>om</strong> for Trælastexporten saale<strong>de</strong>s gjæl<strong>de</strong>r ogsaa for Fiskeriernes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
at ingen an<strong>de</strong>n Oplysning foreligger eller er tilgjængelig end Værdiopgaver<br />
över <strong>de</strong>n bele Export for Canadas vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. For Newfoundland»<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> indberetter Vicekonsulen at Udbyttet har været meget daarligt.<br />
Kuns Kystfiakerierne var noget bedre end <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, s<strong>om</strong> ogsaa var<br />
daarligt, og Bankfiskeriet anslaaes til c:a 40 % og Labradorfisket til c:a 30 °4<br />
un<strong>de</strong>r et Mid<strong>de</strong>lsaar.<br />
Confe<strong>de</strong>rationen Canadas Han<strong>de</strong>ls<strong>om</strong>sætning i Kalen<strong>de</strong>raaret <strong>1889</strong> angives<br />
ifölge officielle Opgaver s<strong>om</strong> fölger:<br />
Export:<br />
og viser saale<strong>de</strong>s en Fremgang af c:a 20'6 Millioner Doll., hvoraf Doll. 12'ij<br />
Mill. fal<strong>de</strong>r paa Export- og c:a Doll. 8 paa Importværdierne. Af Fremgangen
528<br />
i Exportværdierne fal<strong>de</strong>r c:» Doll. 0'2 Mill. pa» Bjergværksprodukter, Doll.<br />
1'2 d:o paa Produkter af Fiskeri, Doll. 4'8 d:o paa Produkter af Skovbrug,<br />
Doll. 0'8 d:o paa Produkter af Dyreriget, Doll. 0'9 d:o paa Manufakturer<br />
og Dol!. 6'i d:o paa Tranaitvarer, me<strong>de</strong>ns Produkter af Agerbrug viser en Tilbagegang<br />
af c:a Doll. 12 og andre Artikler af Doll. 0 - 3 Mill. Af Tranaitvarer<br />
bestaar c:a Doll. 0'3 Mill. af Produkter af Bjergværksdrift, c:a Doll.<br />
1"3 d:o af Produkter af Skovbrug, Doll. l - 3 d:o af Produkter af Dyreriget,<br />
c.a Doll. 5'3 d:o af Produkter af Agerbrug, c:a Doll. 0'7 d:o af Manufakturvarer<br />
og c:a Doll. 4"3 Mill. af Penge og ædle Metaller.<br />
Toldintra<strong>de</strong>rne androg Doll. 23,219,33448 mod i Aaret 1888 Doll.<br />
21,840,783-63, c:a 21 % af Importværdierne.<br />
Partistillingen in<strong>de</strong>n Distriktet er frem<strong>de</strong>les uforandret og <strong>de</strong>lor sig hovedsagelig<br />
mellem <strong>de</strong>els fuld og uindskrænket Reciprocitæt i Vareudbytte med <strong>de</strong><br />
Forene<strong>de</strong> Stater og <strong>de</strong>els Toldforbund med disse. Vistook höres ogsaa enkelte<br />
Stemmer at reise sig for Oplosning in<strong>de</strong>n en nærmere eller fjernere Tidsgrændse<br />
af Baan<strong>de</strong>t med England, og enten Selvstændighed eller Tilslutning<br />
til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater, men ingen af disse har endnu samlet noget Parti <strong>om</strong><br />
sig, og hvilket rimeligvis ej heller vill ske i nogen nærliggen<strong>de</strong> Fremtid u<strong>de</strong>n<br />
forsaavidt ydre Omstændighe<strong>de</strong>r, truen<strong>de</strong> for Distriktets Han<strong>de</strong>l og Skibsfart.<br />
maatte stö<strong>de</strong> til.<br />
Af saadanne har i tidligere Beretninger været berört Stridspörgsmaalet<br />
med <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Stater angaaen<strong>de</strong> Fiskerierne paa Atlanterhavskysten, hvortil<br />
i <strong>de</strong>n senere Tid er tilk<strong>om</strong>met og stedse blevet mere og mere fremtræ<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
lignen<strong>de</strong> Stridighe<strong>de</strong>r angaaen<strong>de</strong> Sælfangsten i Behringshavet, paa hvis östlige<br />
Deel, eller östenfor en Linie trukket fra sammes Midpunkt til <strong>de</strong>n vestligste af<br />
<strong>de</strong> Aleutiske Oer, <strong>de</strong>r gjöres Krav s<strong>om</strong> paa et amerikansk Indlandshav, hvorved<br />
britiske Un<strong>de</strong>rsaatter, <strong>de</strong>r i god Tro paa Rettighed til at <strong>de</strong>eltage i <strong>de</strong>nne<br />
Bedrift har sendt sine Fartöier <strong>de</strong>rtil, er blevet li<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i större Udstrækning<br />
ved disses og <strong>de</strong>n indvundne Fångsts Konfiskation af amerikanske Krydsere.<br />
Begge disse Spörgsmaal er forti<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r Förhandling mellem <strong>de</strong>n britiske Gesandt<br />
i Washington og <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Staters Regjering, og til hvilke Forhandlinger<br />
<strong>de</strong>n kanadiske Marineminister har været tilkaldt s<strong>om</strong> Bisid<strong>de</strong>r.<br />
Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong>t i tidligere Beretninger <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Forbud mod Opkjöb eller<br />
Indsamling af Agn af fremme<strong>de</strong> Län<strong>de</strong>s Un<strong>de</strong>rsaatter paa Newfoundlands Kyster,<br />
er nu ogsaa opstaaet et an<strong>de</strong>t Spörgsmaal, <strong>de</strong>r in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r Spirer til Forviklinger<br />
og s<strong>om</strong> er truen<strong>de</strong> for et venskabeligt Forhold. S<strong>om</strong> bekjendt blev<br />
Frankrig ved Traktaten i Utrecht i Aaret 1783 tilstaaet eu Deel Privilegier<br />
paa Öens Kyster, hvoriblandt foru<strong>de</strong>n Fångst af Fisk og andre Södyr Rettighed<br />
til Landstigning til Fångstens Tilberedning og OpbevariDg samt til Etableren<br />
af temporore Anlæg til saadant Öiemed. Dette er nu un<strong>de</strong>r Stötte af <strong>de</strong>n<br />
franske Regjering af franske Fiskere benyttet til Etableren af Anlæg til hermetisk<br />
Jfedlægning af Hummer, hvilket har vakt stærk Ophidselse blandt Befolkningen<br />
og foranlediget Henven<strong>de</strong>lse til <strong>de</strong>n britiske Regjering med Krav paa<br />
Beskyttelse og en<strong>de</strong>lig Forhandlinger mellem <strong>de</strong>nne og <strong>de</strong>n franske Regjering.<br />
Hvad en<strong>de</strong>lig ang<strong>år</strong> Udsigterne for in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Åars Fragtfart, da tör <strong>de</strong>t<br />
paa <strong>de</strong>n ene Si<strong>de</strong> vistnok antages at Kravet paa Tonnage vil blive af <strong>om</strong>trent<br />
samme Oinfang s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> senere Aar, men un<strong>de</strong>r en bety<strong>de</strong>ligere Reduktion i<br />
Fragtsatserne, <strong>de</strong>r for Vaarskibning, ifölge foreliggen<strong>de</strong> Beretninger, synes at<br />
ville nærme sig 20 til 25 % un<strong>de</strong>r hvad var gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> ved Sæsonens Begyn<strong>de</strong>lse<br />
i forrige Aar. W. A. Schwartz.<br />
Innehåll: Antwerpen (sid. 449), Leith (sid. 469), New York (sid. 493), Quebec (sid.<br />
521), San Francisco (sid. 481).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 9.<br />
Barcelona <strong>de</strong>n 26 april 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
I allt ankoinmo svenska 64 ångare <strong>om</strong> 44,698 ton <strong>och</strong> 30 seglare <strong>om</strong><br />
13,147 ton samt norska 376 ångare <strong>om</strong> 171,979 ton <strong>och</strong> 45 seglare <strong>om</strong> 18,531<br />
ton eller tillsammans ångare <strong>och</strong> seglare:<br />
Detta antal fartyg uppst<strong>år</strong> gen<strong>om</strong> att beräkna resan till hvarje af <strong>de</strong> olika<br />
hamuarne sås<strong>om</strong> ett fartyg, oaktadt <strong>de</strong>ssa resor till distriktet verkstäl<strong>de</strong>s af<br />
endast:<br />
samt un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> af:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 34
530<br />
Me<strong>de</strong>ldrägtigheten för hvarje af <strong>de</strong>ssa fartyg var:<br />
Barcelona hamn besöktes un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> nationers fartyg:<br />
Till alla Spaniens hamnar ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> utrikes orter <strong>och</strong> <strong>de</strong> spanska<br />
besittningarna följan<strong>de</strong> antal fartyg:
Me<strong>de</strong>ldrägtigheten var af <strong>de</strong><br />
531<br />
Fraktfart. Den förtjenta bruttofrakten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> af svenska fartyg<br />
för införda laster belöper:<br />
mot:<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>n beräkna<strong>de</strong> for utförda laster:<br />
mot:<br />
Den af norska fartyg förtjenta bruttofrakten un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> för införda<br />
laster belöper:<br />
mot:<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>n beräkna<strong>de</strong> för utförda laster:
mot:<br />
532<br />
eller tillsammans för <strong>de</strong> svenska fartygen:<br />
<strong>och</strong> for <strong>de</strong> norska fartygen:<br />
Den förnämsta fraktsysselsättning, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> svenska fartygen haft med hamnarna<br />
i <strong>de</strong>tta distrikt, har un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> varit, likas<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong>:<br />
Vid importen:<br />
9 ångare <strong>och</strong> 18 segelfartyg <strong>från</strong> svenska <strong>och</strong> finska hamnar med trävaror, till<br />
en me<strong>de</strong>lfrakt <strong>från</strong> Östersjön af 87 pesetas för Ptbg-Std;<br />
5 ångare <strong>från</strong> England med stenkol till en me<strong>de</strong>lfrakt af 12 sh. pr ton ;<br />
1 ångare <strong>från</strong> Bor<strong>de</strong>aux med jernvägssyllar till Malaga;<br />
1 segelfartyg <strong>från</strong> Rosario med hudar;<br />
1 d:o <strong>från</strong> Charleston med b<strong>om</strong>ull, samt<br />
6 ångare i s. k. »time charter».
533<br />
Vid exporten har sysselsättningen varit af ännu mindre bety<strong>de</strong>nhet, emedan<br />
förut<strong>om</strong> <strong>om</strong>handla<strong>de</strong> 6 ångare i månadstjenst endast 5 af svenska Lloyds<br />
ångare i hamnarna Tarragona, Denia <strong>och</strong> Malaga intagit smärre partier vin <strong>och</strong><br />
frukt för Sverige, <strong>och</strong> 1 ångare <strong>och</strong> 8 segelfartyg lastat salt i Torrevieja för<br />
svenska <strong>och</strong> norska hamnar.<br />
Med norska fartyg har <strong>de</strong>n likale<strong>de</strong>s inskränkt sig till:<br />
Vid importen:<br />
36 ångare <strong>och</strong> 2 segelfartyg, s<strong>om</strong> anlupit hamnarna Malaga, Cartagena, Alicante,<br />
Valencia, Tarragona <strong>och</strong> Barcelona för att utlossa partier klippfisk <strong>från</strong><br />
Bergen, Christiansund <strong>och</strong> Aalesund, till en frakt af p:tas 2'/4—2'/2 P r<br />
54 kg;<br />
7 ångare <strong>och</strong> 18 segelfartyg <strong>från</strong> Sverige, Norge <strong>och</strong> Finland med trävaror till<br />
en me<strong>de</strong>lfrakt <strong>från</strong> Östersjön af 87 p:tas pr PtbgStd;<br />
16 ångare <strong>från</strong> Svarta hafvet med hvete till Barcelona, Tarragona, Alicante <strong>och</strong><br />
Cartagena till frakt mellan frcs 2'50 <strong>och</strong> 2'SO pr charge;<br />
1 segelfartyg <strong>från</strong> Newfoundland <strong>och</strong> 1 annat <strong>från</strong> Island med klippfisk;<br />
2 segelfartyg <strong>från</strong> Charleston med b<strong>om</strong>ull till 7 à 16 d. pr "SJ.<br />
Den förnämsta sysselsättningen har dock varit för 30 ångare mellan 400<br />
<strong>och</strong> 600 ton, i s. k. »time charter», uthyrda till mellan 6,000 <strong>och</strong> 10,000<br />
frcs i måna<strong>de</strong>n med fria hamnumgäl<strong>de</strong>r <strong>och</strong> kol.<br />
Vid exporten har förhållan<strong>de</strong>t varit <strong>de</strong>tsamma s<strong>om</strong> för <strong>de</strong> svenska fartygen,<br />
så att förut<strong>om</strong> <strong>om</strong>handla<strong>de</strong> 30 ångare i månadstjenst, har sysselsättningen inskränkt<br />
sig till exporten af salt <strong>från</strong> Torrevieja till Norge <strong>och</strong> Sverige med 6<br />
ångare <strong>och</strong> 13 segelfartyg, till Finland med 1 ångare <strong>och</strong> 1 segelfart5 T g <strong>och</strong><br />
till New-York <strong>och</strong> Santos 1 segelfartyg till hvarje hamn.<br />
Oaktadt frakten till norska hamnar varit kr. 1'50 <strong>och</strong> <strong>de</strong>röfver pr tunna<br />
salt, hafva dock större <strong>de</strong>len af fartygen tagit lasten för re<strong>de</strong>riernas räkning.<br />
Så länge exporten af vin till Frankrike kan fortsättas <strong>från</strong> hamnarnc mellan<br />
Alicante <strong>och</strong> Tarragona, k<strong>om</strong>ma <strong>de</strong> smärre norska ängarne att finna sysselsättning<br />
i »time charter», för att förnämligast transportera <strong>från</strong> <strong>de</strong> olika franska<br />
hamnarna t<strong>om</strong>ma fat till Spanien <strong>och</strong> åter med vin, i hvilken tra<strong>de</strong> <strong>de</strong> föredragas<br />
framfor andra nationers.<br />
Sås<strong>om</strong> var att vänta, har <strong>de</strong>n financiella ställningen i Spanien ännu mera<br />
försämrats un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna Sret, så att guldmyntet totalt försvunnit ur rörelsen<br />
<strong>och</strong> för närvaran<strong>de</strong> betalas med 6 % premie, sedan lan<strong>de</strong>t öfversvämmats<br />
med 750 niill. p:tas pappersmynt, s<strong>om</strong> spanska banken satt i <strong>om</strong>lopp, emot<br />
en behållning i klingan<strong>de</strong> mynt af endast 178 mill. i silfver <strong>och</strong> guld <strong>och</strong> 8<br />
mill. i brons-skiljemynt.<br />
Ännu inlösas sedlarne med silfver, men ett lagförslag har ingifvits till<br />
Cortes <strong>om</strong> tillåtelse för banken att öka se<strong>de</strong>lutgifningen till 1,000 mill. mot en<br />
reservbehållning i klingan<strong>de</strong> mynt af endast en tredje<strong>de</strong>l <strong>de</strong>raf. Om <strong>de</strong>tta antages,<br />
k<strong>om</strong>ma premien å guld <strong>och</strong> kurserna å vexlar på utlan<strong>de</strong>t att ytterligare<br />
stiga.<br />
Med <strong>de</strong>t mindre vär<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> härigen<strong>om</strong> p:tan representerar, uppst<strong>år</strong> för <strong>de</strong><br />
frakter, s<strong>om</strong> stipuleras i <strong>de</strong>tta myntslag, en förlust af 6 % .<br />
Enda medlet för re<strong>de</strong>rierna att undvika <strong>de</strong>nna för <strong>de</strong>m i allmänhet op<strong>år</strong>äkna<strong>de</strong><br />
afbränning är att betinga frakten i frcs eller shillings sterling, betalbar<br />
kontant efter gällan<strong>de</strong> kurs för sigtvexlar på Paris eller London.<br />
Import.<br />
Till hamnarna i distriktet importera<strong>de</strong>s af allt slags ordinärt trävirke:
mot:<br />
534<br />
I alla Spaniens tullkamrar tullbehandla<strong>de</strong>s:<br />
De förnämsta hamnar, till hvilka <strong>de</strong>nna import eg<strong>de</strong> rum, voro:<br />
Enligt samma officiella statistiska uppgifter verkstäl<strong>de</strong>s importen <strong>från</strong> följan<strong>de</strong><br />
län<strong>de</strong>r:
535<br />
Importen af plankor till hamnarna i distriktet har un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>, jemfördt<br />
med <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong>, varit något större <strong>från</strong> Sverige, ehuru mindre än<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1887 <strong>och</strong> 1886, men <strong>de</strong>remot betydligt större <strong>från</strong> Finland än<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>en, föranledt gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> låga pris hvartill virket <strong>de</strong>ri<strong>från</strong><br />
utbjöds <strong>och</strong> kontrakt afsluta<strong>de</strong>s vid <strong>år</strong>ets början, medan <strong>de</strong> svenska sågverksegarne<br />
vidhöllo vida högre noteringar.<br />
Härtill bidrogo äfven <strong>de</strong> stegra<strong>de</strong> frakterna <strong>från</strong> Canada, hvilka ej gåfvo<br />
anledning till att <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> reqvirera »spruce», så att <strong>de</strong>tta slag måste ersättas<br />
gen<strong>om</strong> gran <strong>från</strong> Finland.<br />
Så länge trälasterna <strong>från</strong> Finland innehålla en så betydlig <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>t i<br />
<strong>de</strong>nna <strong>de</strong>l af lan<strong>de</strong>t begärliga oflotta<strong>de</strong> virket <strong>och</strong> handsåga<strong>de</strong> 3X9 tums 14<br />
fots plankor, k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>n finska varan fortfaran<strong>de</strong> att blifva eftersökt, medan<br />
<strong>de</strong>remot i Nordspanien <strong>de</strong>n svenska är mest begärlig.<br />
Ingen laddning trävaror <strong>från</strong> Sverige eller Norge har ank<strong>om</strong>mit i konsignation,<br />
utan hafva alla varit på förhand kontrahera<strong>de</strong>. Från Finland hafva flera<br />
laddningar antingen sålts flytan<strong>de</strong> eller vid ank<strong>om</strong>sten, hvilket bidragit att trycka<br />
markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> nedsätta priset.<br />
Från Norge fortfar importen af trävaror till hamnarna i distriktet att<br />
vara ringa.<br />
»Pitchpine» förbrukas numera icke i samma skala s<strong>om</strong> för några <strong>år</strong> sedan<br />
till snickeriarbeten <strong>och</strong> ej heller till bjelklager, hvartill med hvarje <strong>år</strong> jern allt<br />
mer <strong>och</strong> mer använ<strong>de</strong>s.<br />
Af färdiggjorda dörrar, jalusier, etc. har ej heller un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et<br />
någon import egt rum, <strong>och</strong> är ej att förvänta marknad <strong>de</strong>rför i <strong>de</strong> spanska<br />
Me<strong>de</strong>lhafshamnarna.<br />
Den direkta <strong>och</strong> indirekta importen till distriktet af svenskt stànggjern <strong>och</strong><br />
stål har un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong>et endast uppgått till <strong>om</strong>kring 1,000 ton. Ingen<br />
ökning i förbrukningen är för närvaran<strong>de</strong> att förvänta, emedan <strong>de</strong>t spanska<br />
jernets qvalitct, synnerligast <strong>från</strong> Biscaya, <strong>år</strong> efter <strong>år</strong> förbättrats på samma<br />
gång <strong>de</strong>t utfaller billigare, äfven till <strong>de</strong> i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>stralrtaten stipulera<strong>de</strong> tullumgäl<strong>de</strong>rna<br />
af p:tas 8.65 pr 100 kg.<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong> svenska smältstyckena ställa sig för dyra, oaktadt <strong>de</strong> låga tullumgal<strong>de</strong>rna<br />
af p:tas 3'50 pr 100 kg., har ingen import <strong>de</strong>raf un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste<br />
<strong>år</strong>en kunnat k<strong>om</strong>ma till stånd.<br />
Från Sverige <strong>och</strong> Norge har sedan utställningen liärstä<strong>de</strong>s importen tilltagit<br />
af trämassa, hästskosöm, öl, punsch, möbler etc, men ej i <strong>de</strong>n utsträckning<br />
s<strong>om</strong> väntats af <strong>de</strong>t anseen<strong>de</strong> <strong>de</strong>ssa produkter förvärfva<strong>de</strong> <strong>och</strong> <strong>de</strong> medaljer<br />
<strong>de</strong> erhöllo.<br />
Likale<strong>de</strong>s har <strong>från</strong> Sverige importerats tjära <strong>och</strong> beck <strong>och</strong> <strong>från</strong> Norge<br />
trän, fiskguano, skinn etc, men i samma inskränkta skala s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>.
mot:<br />
536<br />
Importen af sprit till distriktet har varit un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>:<br />
I alla Spaniens tullkamrar tullbehandla<strong>de</strong>s följan<strong>de</strong> partier sprit <strong>och</strong> bränvin:<br />
De förnämsta hamnarna till hvilka <strong>de</strong>nna import eg<strong>de</strong> rum, voro:<br />
Importen af sprit ha<strong>de</strong> nästan fullk<strong>om</strong>ligt upphört, efter att gen<strong>om</strong> lagen<br />
af <strong>de</strong>n 26 juni 1888 <strong>de</strong>n höga konsumtionsafgiften af p:tas 0'7 6 för hvarje<br />
procent alkoholhalt satta i verkställighet.
537<br />
Sedan <strong>de</strong>nna lag, s<strong>om</strong> motsvara<strong>de</strong> ett införselsförbud, upphäfts <strong>och</strong> i <strong>de</strong>ss<br />
ställe <strong>de</strong>n nya af <strong>de</strong>n 21 juni <strong>1889</strong> kungjorts, hvarigen<strong>om</strong> berörda afgift nedsattes<br />
till 25 p:tas pr hektoliter af hvilken s<strong>om</strong> helst alkoholhalt <strong>och</strong> <strong>de</strong>n till förstärkan<strong>de</strong><br />
af vin bestämda spriten fritages frän <strong>de</strong>n ytterligare afgiften, pålagd<br />
vid förbrukningen i stä<strong>de</strong>rna, börja<strong>de</strong> änyo importen <strong>de</strong>raf <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t, ehuru<br />
ej i samma <strong>om</strong>fång s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887.<br />
Gen<strong>om</strong> bestämmelsen i <strong>de</strong>t senare lagstadgan<strong>de</strong>t <strong>om</strong> frihet <strong>från</strong> konsumtionsafgift<br />
vid tillverkningen af vinsprit, för att <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> gynna <strong>de</strong>nna industri,<br />
hystes fruktan att produktionen <strong>de</strong>raf skulle blifva så stor, att importen af utländsk<br />
sprit skulle i betydlig mån hämmas. Detta har icke realiserats, emedan<br />
tillverkningen af vinsprit utfaller för kostsam <strong>och</strong> har ej sär<strong>de</strong>les förökats, hvarför<br />
<strong>de</strong>n fullk<strong>om</strong>ligt rena<strong>de</strong> spriten <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Tyskland fortfar sås<strong>om</strong><br />
förut att nästan uteslutan<strong>de</strong> användas vid förstärkningen af <strong>de</strong> för export bestämda<br />
ordinära vinerna.<br />
Gen<strong>om</strong> forcerad import <strong>och</strong> konkurrens mellan Karlshamns Spritförädlingsaktiebolag<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> tyske fabrikanterna har priset nedgått, <strong>och</strong> noteras för närvaran<strong>de</strong><br />
enligt märke p:tas 80—86 pr hl. af 40° Cartier i magasin, tull <strong>och</strong><br />
<strong>om</strong>handla<strong>de</strong> konsumtionsafgifter betalda samt inklusive fatet.<br />
Sedan <strong>år</strong>ets början till <strong>de</strong>n 22 <strong>de</strong>nnes hafva till Barcelona importerats<br />
4,065 fat utländsk sprit.<br />
De partier vinsprit af 35° Cartier, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit i markna<strong>de</strong>n i <strong>de</strong> olika<br />
hamnarna, hafva afyttrats till p:tas 85—87 pr hl.<br />
mot:<br />
Importen af klippfisk till distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> bestod af:<br />
I alla Spaniens tullkamrar tullbehandla<strong>de</strong>s:<br />
De förnämsta hamnar, till hvilka <strong>de</strong>nna import eg<strong>de</strong> rum, voro
538<br />
Enligt samma statistiska uppgifter verkstäl<strong>de</strong>s importen <strong>från</strong> följan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r:<br />
Un<strong>de</strong>r senare ti<strong>de</strong>n hafva klag<strong>om</strong>ål ånyo försports ftfver qvaliteten af<br />
<strong>de</strong>n norska klippfisken af förlidna <strong>år</strong>ets fiske, <strong>och</strong> <strong>om</strong> ej större <strong>om</strong>sorg tages<br />
vid beredningen, k<strong>om</strong>mer förbrukningen <strong>de</strong>raf att lida.<br />
Deremot har <strong>de</strong>n i Frankrike beredda, så väl <strong>de</strong>n på New-Foundlandsbankarne<br />
s<strong>om</strong> vid Island fiska<strong>de</strong>, med hvarje <strong>år</strong> förbättrats i qvalitet, <strong>och</strong> uppn<strong>år</strong><br />
numera i Barcelona <strong>och</strong> Tarragona <strong>de</strong>n isländska samma pris <strong>och</strong> äfven<br />
högre än <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Norge importera<strong>de</strong>. Bankfisken har börjat finna förbrukning<br />
i Catalonien; <strong>och</strong> i <strong>de</strong> öfriga hamnarna af distriktet ern<strong>år</strong> <strong>de</strong>n franska numera<br />
god marknad, hvilket icke var förhållan<strong>de</strong>t för några <strong>år</strong> sedan.<br />
Den <strong>från</strong> Norge till distriktet ank<strong>om</strong>na klippfisken, har med få undantag<br />
varit reqvirerad för <strong>de</strong>taljörernas räkning. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare måna<strong>de</strong>rna hafva<br />
<strong>de</strong>ssa lidit känbara förluster <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att <strong>de</strong>taljpriset måst nedsättas.
539<br />
Förut<strong>om</strong> <strong>de</strong> redan uppgifna hafva till Spanien importerats följan<strong>de</strong> artiklar:<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> förnämsta till Spanien importera<strong>de</strong> varor un<strong>de</strong>r är <strong>1889</strong><br />
belöper sig till p:tas 668,600,000 samt af hela importen un<strong>de</strong>r<br />
Export.<br />
I likhet med föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> har exporten <strong>från</strong> <strong>de</strong>tta distrikt med bestämmelse<br />
till Sverige <strong>och</strong> Norge inskränkt sig till följan<strong>de</strong>, nämligen:<br />
Från Tarragona smärre partier ordinärt vin, olja <strong>och</strong> fjä<strong>de</strong>r; <strong>från</strong> Denia<br />
russin; <strong>från</strong> Torrevieja salt; <strong>från</strong> Almeria vindrufvor <strong>och</strong> <strong>från</strong> Malaga hvitt<br />
<strong>och</strong> sött vin, russin, man<strong>de</strong>l, apelsiner, citron, p<strong>om</strong>eransskal, fikon <strong>och</strong> andra<br />
slags frukter.<br />
Endast en <strong>de</strong>l <strong>de</strong>raf har aflastats direkte med svenska Lloyds ångare, s<strong>om</strong><br />
på hemresan anlöpa Tarragona <strong>och</strong> Malaga, <strong>och</strong> en annan <strong>de</strong>l har sändts till<br />
Köpenhamn, Hamburg, Antwerpen, Liverpool etc, hvari<strong>från</strong> varorna vidare befordra<strong>de</strong>s<br />
till <strong>de</strong>stinationsorten. S<strong>om</strong> i tullkamrarne varorna antecknas sås<strong>om</strong><br />
exportera<strong>de</strong> till <strong>de</strong>n hamn, för hvilken fartyget utklarerar, kan uppgift icke<br />
erhållas på <strong>de</strong>t qvantum s<strong>om</strong> varit bestämdt för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena.<br />
Ännu är icke frågan afgjord angåen<strong>de</strong> försäljningen af saltverken vid<br />
Torrevieja, hvarför <strong>de</strong>n <strong>om</strong>klaga<strong>de</strong> liknöjdheten <strong>från</strong> administrationens sida, att<br />
ej förbättra qvaliteteu af sattet <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rlätta afskeppningen, fortfar utan för-
540<br />
ändring, hvilket medför att exporten aftager med hvarje <strong>år</strong>. Gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> åtgär<strong>de</strong>r<br />
egarne af saltverket vid Iviza vidtagit för att påskynda aflastningen, förbättra<br />
qvaliteten af saltet, <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> motsvara afnämarnes fordringar, har<br />
exporten <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> betydligt tilltagit.<br />
De förnämsta artiklar, hvilka exporterats <strong>från</strong> Spanien till utrikes orter,<br />
<strong>och</strong> hvilka kunnat vara af något intresse för Sverige <strong>och</strong> Norge, voro:<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> <strong>från</strong> Spanien exportera<strong>de</strong> artiklar var:<br />
Följan<strong>de</strong> förordningar angåen<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>, af intresse för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena, harva utfärdats un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, nämligen:<br />
Deu 22 april, att <strong>de</strong>t fritagan<strong>de</strong> <strong>från</strong> ursprungsbevis för klippfisk, s<strong>om</strong><br />
gen<strong>om</strong> traktat tillerkänts Norge, bör tillämpas endast för <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mer<br />
direkt <strong>från</strong> gynna<strong>de</strong> nationer, hvarest <strong>de</strong>nna vara fiskas eller bere<strong>de</strong>s, men ej<br />
för <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer <strong>från</strong> andra län<strong>de</strong>r; att importörerna af klippfisk <strong>från</strong> orter,<br />
hvarest <strong>de</strong>n ej bere<strong>de</strong>s, böra till tullkammaren aflemna intyg öfver varans ursprung<br />
<strong>från</strong> gynnad nation för att kunna åtnjuta <strong>de</strong> lägre tullunjgäl<strong>de</strong>rna, <strong>och</strong><br />
att <strong>de</strong> spanske konsulerna skola, när <strong>de</strong> visera manifestet för fartyg s<strong>om</strong> transportera<br />
klippfisk, uppgifva lan<strong>de</strong>t hvarest <strong>de</strong>n producerats.<br />
Den 29 juni, hvarigen<strong>om</strong> upphäfves lagen <strong>de</strong>n 26 juni 1888 angåen<strong>de</strong><br />
konsumtionsafgift å alkohol <strong>och</strong> sprithaltiga drycker, <strong>och</strong> i <strong>de</strong>ss ställe pålägges<br />
en annan speciel extra afgift vid importen <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t af 25 p:tas pr hl.,<br />
af hvilken s<strong>om</strong> helst alkoholhalt, samt <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> en konsumtionsafgift i stä<strong>de</strong>rna å<br />
sprit, bränvin <strong>och</strong> likörer bestämda för personlig förbrukning.<br />
Fartyg, s<strong>om</strong> i utlan<strong>de</strong>t intaga med <strong>de</strong>stination till Spanien laddningar eller<br />
partier alkohol, bränvin eller sprithaltiga drycker, skola i manifestet angifva,<br />
förut<strong>om</strong> <strong>de</strong> i art. 45 af tullstadgan föreskrifna <strong>de</strong>taljer, antal <strong>och</strong> bruttovigt af<br />
<strong>de</strong> kolli s<strong>om</strong> innehålla <strong>om</strong>handla<strong>de</strong> våtvaror, samt mängd <strong>och</strong> alkoholhalt, enligt<br />
Gay-Lussacs hundragradiga are<strong>om</strong>eter, af hvarje kärls innehåll.
541<br />
Den 22 juli, en ny expeditionstaxa för <strong>de</strong> spanske konsulerna, enligt hvilken<br />
afgiften för utfärdan<strong>de</strong>t af följan<strong>de</strong> dokumenter, hvarmed till Spanien med<br />
last <strong>de</strong>stinera<strong>de</strong> fartyg böra vara försedda — nämligen visa å manifestet (dä <strong>de</strong>tta<br />
fordras) samt förteckning öfver passagerarne, sundhetspass eller <strong>de</strong>ss bestyrkan<strong>de</strong>,<br />
<strong>och</strong> förteckningen a besättningen (sjömansrullan), — bestämmes till:<br />
P:tas 15 <strong>om</strong> fartyget är af mindre drägtighet än 100 ton netto<br />
» 40 <strong>från</strong> 101 till 500 ton<br />
» 75 » 501 » 1,000 »<br />
» 100 » 1,001 <strong>och</strong> <strong>de</strong>röfver.<br />
Denna afgift erlägges i alla europeiska stater, på asiatiska kusten af Medclhafvet<br />
<strong>och</strong> vid Svarta hafvet, Afrikas kust vid Me<strong>de</strong>lhafvet <strong>och</strong> vid Oceanen<br />
till Guineabugten, men <strong>de</strong>remot erlägges i alla staterna i Amerika <strong>och</strong> Oceanien<br />
samt <strong>de</strong> i Afrikas <strong>och</strong> Asiens kuster vid Oceanen resp.: p:tas 25 — 65—100<br />
<strong>och</strong> 150.<br />
Endast hälften af föregåen<strong>de</strong> afgifter erlägges, när laddningen best<strong>år</strong> uteslutan<strong>de</strong><br />
af varor, hvarå samtliga tullumgäl<strong>de</strong>r icke öfverstiga 50 pesetas för<br />
metr.-ton.<br />
Den flytan<strong>de</strong> utställningen af prof på spanska produkter <strong>och</strong> slöjdalster,<br />
s<strong>om</strong> afgick till Södra Amerika <strong>och</strong> hvar<strong>om</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sberättelsen <strong>de</strong>n 23 april<br />
<strong>1889</strong> handla<strong>de</strong>, har fullk<strong>om</strong>ligt misslyckats.<br />
Ej heller förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> hafva för befälhafvare å svenska <strong>och</strong> norska fartyg<br />
böter ifrågak<strong>om</strong>mit för öfverträ<strong>de</strong>lse af tull-, karantäns- eller hamnreglementen<br />
i hamnarna af distriktet.<br />
Gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n inveckla<strong>de</strong> politiska <strong>och</strong> ekon<strong>om</strong>iska ställning, hvari lan<strong>de</strong>t befinner<br />
sig, äro utsigterna till förbättring i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>sförbin<strong>de</strong>lserna<br />
med utlan<strong>de</strong>t tyvärr ej att förvänta, hvarför största verksamhet tillrå<strong>de</strong>s.<br />
Från svenska fartyg hafva anmälts 1 <strong>och</strong> <strong>från</strong> norska 6 rymningar, hvaraf<br />
3 norrmän, hvarvid rymmarne ej kunnat ertappas.<br />
Vexelkurserna i Barcelona hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> varierat mellan p:tas<br />
2560 <strong>och</strong> 26'30 för i. stg 3 måna<strong>de</strong>rs dato på London, samt p:tas 102'00<br />
<strong>och</strong> 104'15 för 100 frcs 8 dagars sigt på Paris, varan<strong>de</strong> för närvaran<strong>de</strong> p:tas<br />
26'BO på London <strong>och</strong> 106'05 på Paris.<br />
Diskonton liar varit <strong>och</strong> är oförändrad 4 à 4'/2 pr anno.<br />
C. A. Dahlan<strong>de</strong>r.
Havre <strong>de</strong>n 18 April 1890.<br />
542<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa Distriktet har været s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Norske Fartöier:<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> 5 senest forlöbne Aar har De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart paa<br />
Distriktet hävt <strong>de</strong>t Omfång, s<strong>om</strong> udvises af nedanstaaen<strong>de</strong> Ziffre, hvilke indbefatte<br />
ank<strong>om</strong>ne, laste<strong>de</strong> og ballaste<strong>de</strong> Fartöier.
543<br />
Med Hensyn til Forhol<strong>de</strong>t mellem Seilfartöier og Dampskibe un<strong>de</strong>r Perio<strong>de</strong>n<br />
1885—<strong>1889</strong> vil <strong>de</strong>tte sees af ne<strong>de</strong>nanförte Ziffre:<br />
Ved Granskning af <strong>de</strong> ovenstaaen<strong>de</strong> Tabeller vil <strong>de</strong>t bemærkes, at <strong>de</strong>n<br />
svenske Skibsfart paa Distriktet un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong>, i sin Helhed betragtet,<br />
udviser en Formindskelse mod <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar af 34 Fartöier og en<br />
Drægtighed af 7,486 Ton, hvorimod ved Sammenligning med <strong>de</strong> 2:<strong>de</strong> næstforegaaen<strong>de</strong><br />
Aar en Forögelse i Tonnagen er tilste<strong>de</strong> med benholdsvis 2,557<br />
Ton og 23,694 Ton for 1887 og 1886 me<strong>de</strong>ns Fartöiernes Antal var 26<br />
mindre end i 1887, men <strong>de</strong>rimod 22 flere end i 1886. Nedgången i <strong>1889</strong><br />
Åars svenske Tonnage vedkonimer imidlertid blöt Seilfartòierne, i<strong>de</strong>t at Dampskibstonnagen<br />
un<strong>de</strong>r sidstnævnte Aar har tiltaget med et Antal af 29 Fartöier<br />
og en Drægtighed af 16,792 Ton mod 1888 Åars, samt 19 Fartöier dr.<br />
18,188 Ton og 60 dr. 41,637 Ton mod <strong>de</strong> tilsvaren<strong>de</strong> Ziffre for Aarene<br />
1887 og 1886.<br />
Med Undtagelse af Aaret 1888. da <strong>de</strong>n svenske Seilskibstonnage opnaae<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n forholdsvis höie Ziffer af 51.104 Ton, viser en Nedgång sig i Seillartöiernes<br />
Drægtighed at have fun<strong>de</strong>t Sted fra Aar 1886, da <strong>de</strong>n udgjor<strong>de</strong> 44,767<br />
Ton paa et Antal af 115 Fartöier, me<strong>de</strong>ns Seilskibenes Antal og Drægtighed<br />
for Aarene 1887 og <strong>1889</strong> var henboldsvis 122 og 42,457 Ton samt 77 og<br />
26,826 Ton.<br />
For <strong>de</strong>n svenske Skibsfarts Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> representeres Dampskibenes<br />
Drægtighed af c. 86 % og Seilfartöiernes af <strong>de</strong> övrige c. 14 % un<strong>de</strong>r Aaret<br />
<strong>1889</strong>.<br />
Med Hensyn til <strong>de</strong>n norske Skibsfart paa Distriktet un<strong>de</strong>r sidstledae Aar<br />
har <strong>de</strong>nne i sin Helhed været un<strong>de</strong>rkastet en Formiudskelse mod 1888 af 248<br />
Fartöier og 75.592 Ton. Nedgången fal<strong>de</strong>r ogsaa her paa Seilfartòierne.<br />
hvilke, fra i 1888 at have udgjort et Antal af 801 og en Drægtighed af<br />
287,063 Ton, for <strong>1889</strong> kun belöber sig til 540 og 189,092 Ton, eller en<br />
Aftagen af 261 Fartöier og 97,971 Ton. Derimod viser <strong>de</strong> norske Dampskibes<br />
Antal og Drægtighed en Forögelse mod 1888 af 13 Fartöier og 22,379<br />
Ton, samt mod 1887 af 33 og 26,104 Ton og mod 1886 af 53 og 26,286<br />
Ton, eller med andre Ord, <strong>de</strong>n norske Dampskibsfart paa Distriktet har i <strong>de</strong><br />
sidste Aar været i stadig, <strong>om</strong> end ujævn Tilvæxt.<br />
Af <strong>1889</strong> Åars hele norske Fartöistonnage faldt e. 43 % paa Dampskibenes<br />
An<strong>de</strong>l og c. 57 % paa Seilfartòierne.<br />
Ved Sammenligning af <strong>de</strong>n svenske og norske Skibsfart paa Distriktet for<br />
Aaret <strong>1889</strong> befin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n sidstnævnte at oinfatte et Antal af 478 Fartöier og
544<br />
en Drægtighed af 135,281 Ton mere end <strong>de</strong>n svenske, i<strong>de</strong>t nemlig Forskjellen<br />
mellem <strong>de</strong> svenske og norske Seilskibes Tonnage belöber sig til et Antal af<br />
463 Fartöier og 162,266 Ton, hvorioiod for Dampfartöiernes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>t svenske Flag frem<strong>de</strong>les har beholdt sin Overlegenhed, da nemlig <strong>de</strong> norske<br />
Dampskibes Drægtighed er 26,985 Ton mindre end <strong>de</strong> svenskes, ihvorvel <strong>de</strong><br />
norskes Antal överstiger <strong>de</strong> svenskes med 15 Fartöier.<br />
Un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> indkjöbtes i Distriktets Havne:<br />
for svensk Regning: 2 Seilfartöier, dr. tils. 1.021 Ton<br />
» norsk » 9 s> s » 7,190 »<br />
Efterfölgen<strong>de</strong> 2:<strong>de</strong> Tabeller vise Omfånget af <strong>de</strong>n svenske og <strong>de</strong>n norske<br />
Skibsfart paa <strong>de</strong> vigtigste Havne in<strong>de</strong>n Distriktet un<strong>de</strong>r Aarene 1885—<strong>1889</strong>,<br />
hvorved er at bemserke at <strong>de</strong> fra hvert foregaaen<strong>de</strong> Aar overliggen<strong>de</strong> Fartöier<br />
ere indbefatte<strong>de</strong> i <strong>de</strong> anförte Ziffre:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Norske Fartöier:<br />
Hovedstationen besògtes un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> af ialt 78 svenske Fartöier dr. 39,012<br />
Ton, <strong>de</strong>raf 60 Dampskibe dr. 32,380 Ton, ine<strong>de</strong>ns Seilfartöiernes Antal var<br />
18 dr. 6,632 Ton. Herved viser sig en Formindskelse mod Aar 1888 af<br />
10 Fartöier og en Drægtighed af 4.176 Ton. Sammenligues <strong>de</strong>rimod sidstledne<br />
Åars Tonnage med 1887 Åars, er Nedgången i Tonnagen forholdsvis<br />
nbety<strong>de</strong>lig, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n blöt representeres af 2 Fartöier og 1,896 Ton, me<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>r er en Tilvæxt forhaan<strong>de</strong>n mod Tonnagen i 1886 af 9 Fartöier og 121 Ton.<br />
Betragter man Forbol<strong>de</strong>t mellem <strong>de</strong> svenske Dampskibes og Seilfartöiers Tonnage<br />
un<strong>de</strong>r Aarene <strong>1889</strong> og 1888, er <strong>de</strong>r for <strong>de</strong>t sidstledne Aar vistnok en<br />
Nedgång i Seilskibencs Antal og Drægtighed af 6 Fartöier og 3,738 Ton,
545<br />
men samtidigt er Dampskibenes Antal og Drægtighed fornget mod et Fartoi<br />
og 224 Ton. Den svenske Söfart paa Hovedstationcn foregaar altsaa hovedsagelig<br />
med Dampskibe, af hvilke <strong>de</strong> fleste un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n störste Del af Aaret<br />
vedligehol<strong>de</strong> en saagodts<strong>om</strong> regelbun<strong>de</strong>n Part, <strong>de</strong>la mellem Havre og Göteborg<br />
enten direkte eller med Anlöbning af Kjöbenhavn paa Returreiser fra Havre,<br />
og <strong>de</strong>ls mellem Hovedstationen og Stockholm, i<strong>de</strong>t Fartöierne, efter först at<br />
have indtaget Last for sidstnævnte Havn i Rouen, fortsætte Tilbagereisen herfra<br />
til Stockholm via Antvverpen og i enkelte Tilfæl<strong>de</strong> Malmö eller andre sydsvenske<br />
Havne. I <strong>de</strong> senere Aar have <strong>de</strong> paa Stockholm faren<strong>de</strong> svenske<br />
Dampskibe i Regelen fra December indtil April Maaned været befragte<strong>de</strong> i<br />
Maanedsfart mellem Havre eller Rouen og spanske samt algierske Havne for<br />
at hente Vinladninger.<br />
Af svenske Dampskibe ank<strong>om</strong> hertil un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> med Ladning fra Sverige<br />
45, dr. 21,999 Ton, <strong>de</strong>raf fra Göteborg 29, dr. 11,377 Ton, fra Stockholm,<br />
enten direkte eller via svenske Havne i <strong>de</strong>n botniske Bugt, samt s<strong>om</strong> oftest<br />
med <strong>de</strong>lvis Udlosning i Rouen 15, dr. 10,143 Ton, og fra Ud<strong>de</strong>valla 1, dr.<br />
479 Ton. Ladningernes Indhold bestod sædvanligen af Trælast, Jern, Havre,<br />
Træmasse, raa Hu<strong>de</strong>r, Pap, Papir, Bobiner, forarbei<strong>de</strong>t Træ, Stykgods og Diverse.<br />
Fra Norge (Christiania via Drainmen) ank<strong>om</strong> et svensk Dampskib, dr.<br />
658 Ton, med Ladning bestaaen<strong>de</strong> af Træmasse og Pitprops, fra u<strong>de</strong>nlandske<br />
Havne med Ladning 4, dr. 2,762 Ton, <strong>de</strong>raf fra Pillau 1, dr. 355 Ton, fra<br />
Newcastle on Tyne 1, dr. 769 Ton, fra Alicante via Rouen 1, dr. 875 Ton,<br />
og fra uran 1, dr. 763 Ton. I Ballast ank<strong>om</strong> til Hovedstationen 10 svenske<br />
Dampskibe, dr. 6,967 Ton.<br />
Af svenske Seilfartöier ank<strong>om</strong> til Havre un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> med Trælast fra<br />
svensk Havn (resp. Sundsvall og Luleå) 2, dr. 554 Ton; 13 Fartöier, dr.<br />
4,665 Ton, hidförte Ladninger af Farvetræ eller Mahogny m. v. fra <strong>de</strong> vestindiske<br />
Üer, samt 1, dr. 299 Ton, salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r fra La Platafio<strong>de</strong>n.<br />
Fra Hovedstationeu afgik med Ladning til Sverige 47 svenske Dampskibe,<br />
dr. 24,795 Ton, <strong>de</strong>raf til Göteborg direkte 11, dr. 4,036 Ton, til Göteborg<br />
via Kjöbenhavn 16, dr. G.722 Ton, og til Stockholm (via Antwerpen m. v.)<br />
20, dr. 14,037 Ton. Til u<strong>de</strong>nlandske Havne afgik herfra med Ladning 8<br />
svenske Dampskibe, dr. 4,985 Ton, <strong>de</strong>raf i Maanedsbefragtning paa Havne ved<br />
Mid<strong>de</strong>lhavet 5, dr. 4,015 Ton, samt 3, dr. 970 Ton, med Ladning til dansk<br />
Havn. I Ballast afgik fra Havre til engelsk Kulhavn 4 svenske Dampskibe,<br />
dr. 1,831 Ton, og til Rouen 1, dr. 769 Ton.<br />
10 svenske Seilfartöier, dr. 3,616 Ton, afgik i Ballast til Sverige; eudvi<strong>de</strong>ro<br />
afgik i Ballast: 6, dr. 2,430 Ton, til engelsk Kulhavn, og 1, dr. 296<br />
Ton, til Kjöbenhavn f. O. Blöt 1 svensk Seilfartöi, dr. 290 Ton, afgik herfra<br />
med Ladning (til Cappeln).<br />
Den norske Skibsfart paa Hovedstationen un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> representeies<br />
af 147 Fartöier, dr. 71.413 Ton, <strong>de</strong>raf 45 Dampskibe, dr. 27,788 Ton, samt<br />
102 Seilfartöier. dr. 43,625 Ton. Sammenlignet med Fartöiernes Antal og<br />
Tonnage un<strong>de</strong>r 1888 har en Fonnindskelse fun<strong>de</strong>t Sted af 16 Fartöier og<br />
5,881 Ton. Den samme Forskjel er paa <strong>de</strong>t nærmeste tilste<strong>de</strong> mellem Aarene<br />
<strong>1889</strong> og 1887, hvorimod Anfallet og Tondrægtighe<strong>de</strong>n for <strong>1889</strong> og 1886<br />
næsten viser Ziffre af samme Störrelse.<br />
Af norske Dampskibe ank<strong>om</strong> i forrige Aar til Hovedstationen: fra Christiania<br />
20, dr. 13.234 Ton, med Ladning fornemmelig af Tradast, Træmasse,<br />
Hesteskosöm, Stykgods m. v.; fra Sverige med Trælast 1, dr. 692 Ton, og fra<br />
andre Lan<strong>de</strong> med Ladning 19, dr. 10,960 Ton, <strong>de</strong>raf fra spanske, portugisiske<br />
eller algierske Havne med Vin 14, Jr. 6,347 Ten. fra Hamburg med Styk-<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 35
546<br />
gods 1, dr. 1,294 Ton, fra,Stettin med Kugmeel 1, dr. 329 Ton, fra Porto<br />
Rico med Kaffe 1, dr. 1,294 Ton, fra O<strong>de</strong>ssa med Hve<strong>de</strong>meel og Rapssæd 1,<br />
dr. 1,372 Ton, samt fra Cardiff med Stenkul 1, dr. 324 Ton. I Ballast ank<strong>om</strong><br />
til Havre fra diverse u<strong>de</strong>nlandske Havne 5 norske Daoopskibe, dr. 2,902 Ton.<br />
Til Havre ank<strong>om</strong> endvi<strong>de</strong>re un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> af norske Seilfartòier: med<br />
Ladninger fra Norge 11, dr. 3,233 Ton, <strong>de</strong>raf med Is 9, dr. 2,618 Ton, og<br />
med Trælast 2, dr. 615 Ton; fra Sverige 9, dr. 2,933 Ton, ligele<strong>de</strong>s med<br />
Trælast, fra diverse vestindiske Havne med Farvetræ 41, dr. 17,728 Ton, fra<br />
Montevi<strong>de</strong>o eller Rio Janeiro med salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r 5, dr. 1,340 Ton, fra Levuka<br />
med Kokusnödkjerner 1, dr. 602 Ton, fra resp. Manzanillo, Minatitlan,<br />
Tnspan og Porto Platå med Mahogny 5, dr. 1,439 Ton, fra Kobe (Japan)<br />
med Stykgods 1, dr. 456 TOD, hvilket Fartöi afgik med Restladning til London,<br />
fra Martinique med Stykgods 1, dr. 301 Ton, fra Bahia med Hvalolie<br />
1, dr. 273 Ton, fra Pascagoula med Pitchpine 1, dr. 606 Ton, fra Galveston<br />
med B<strong>om</strong>uld 3, dr. 1,290 Ton, fra resp. New-York eller Pliila<strong>de</strong>lphia med<br />
Petroleum 4, dr. 4,172 Ton. Endvi<strong>de</strong>re ank<strong>om</strong> fra Riga med Trælast eller<br />
Hamp 3, dr. 1,107 Ton, samt fra Viborg med Trælast 1, dr. 286 Ton. Af<br />
<strong>de</strong>t Ovenstaaen<strong>de</strong> vil <strong>de</strong>t bemærkes, at <strong>de</strong> hid ank<strong>om</strong>ne norske Seilfartòier fornemmelig<br />
anven<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>n transatlantiske Fragtfart.<br />
Fra Hovedstationen afgik un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> af norske Dampskibe: til<br />
Christiania med Ladning, væsentlig Stykgods, 21 Fartfiier, dr. 18,815 Ton,<br />
i<strong>de</strong>t Arendal s<strong>om</strong> oftest anlöbtes un<strong>de</strong>r Reisen; til u<strong>de</strong>nlandske Havne med<br />
Ladning 17, dr. 9,181 Ton, <strong>de</strong>raf til Oolon med Stykgods, k<strong>om</strong>pletteren<strong>de</strong><br />
Ladning indtaget i Hamburg, 1, dr. 1,294 Ton, samt til S:t Th<strong>om</strong>as, ligele<strong>de</strong>s<br />
efter at have indtaget Fyldningslast, 1, dr. 1,345 Ton, til Spanien eller Portugal<br />
10, dr. 4,519 Ton (t<strong>om</strong>me Fa<strong>de</strong> m. v.), un<strong>de</strong>r Maanedsbefragtning, til<br />
Oran 3, dr. 1,371 Ton, samt til dansk Havn 2, dr. 652 Ton. I Ballast afgik<br />
6 norske Dampskibe, dr. 4,335 Ton, <strong>de</strong>raf til engelsk Kulhavn 4, dr. 2,349<br />
Ton, til Fowey 1, dr. 692 Ton, og til Hamburg (med Restladning fra Vestindien)<br />
1, dr. 1,294 Ton.<br />
Samtlige <strong>de</strong> i Fart mellem Havre og Christiania gaaen<strong>de</strong> norske Dampskibe<br />
tilhörte <strong>de</strong>t sön<strong>de</strong>nfjelds-norske Dampskibsselskab, s<strong>om</strong> med 5 af sine<br />
Fartöier un<strong>de</strong>r hele Aaret har un<strong>de</strong>rholdt en regelmæssig Fart paa Havre med<br />
Afvexling af nævnte 5 Skibe.<br />
Endvi<strong>de</strong>re afgik fra Hovedstationen til Norge i Ballast: 27 norske Seilfartöier,<br />
dr. 10,112 Ton, til Sverige 5 d:o, dr. 1,471 Ton, til britisk Kulhavn<br />
44, dr. 18.504 Ton, til Canada 3, dr. 2,128 Ton, til New-York eller<br />
Phila<strong>de</strong>lphia 4, dr. 4,112 Ton, til finske Havne 3, dr. 1,028 Ton, til Riga<br />
1, dr. 423 Ton, og til Archangel 1, dr. 309 Ton. Med Ladning afgik fra<br />
Hovedstationen til u<strong>de</strong>nlandske Havne 8 norske Seilskibe, dr. 3,347 Ton, <strong>de</strong>raf<br />
til Progre?o 1, dr. 383 Ton, til S:t Pierre (Martinique) 1, dr. 365 Ton, til<br />
Phila<strong>de</strong>lphia 1, dr. 935 Ton, til Riga 2, dr. 920 Ton, til S:t Petersburg 1,<br />
dr. 265 Ton, og til dansk Havn 2, dr. 479 Ton.<br />
De forene<strong>de</strong> Rigers Yicekonsul i Bor<strong>de</strong>aux anförer i sin Rapport for Aar<br />
<strong>1889</strong> fölgen<strong>de</strong> (her gjengivet i Oversættelse) angaaen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n svenske og norske<br />
Skibsfart un<strong>de</strong>r sidstledne Aar paa nævnte Havn:<br />
»Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sidst forlöbne Aar bar Bor<strong>de</strong>aux' Havn — med Indberegning<br />
af <strong>de</strong> Fartöier, s<strong>om</strong> have losset eller lästet paa Re<strong>de</strong>n ved Laroque med Indog<br />
Udklareriug ved Toldkammeret hersteds — været besogt af 12 svenske og<br />
18 norske Dampskibe med en Drægtighed af tilsammen 17,131 Ton, nemlig<br />
6,987 Ton for <strong>de</strong> svenske og 10,144 Ton for <strong>de</strong> norske Fartöier — mod 13<br />
svenske og 26 norske Dampskibe un<strong>de</strong>r Aaret 1888, drægtig respektive 7,516
547<br />
Ton og 12,550 Ton, tilsammen 39 Fartöier, dr. 20,066 Ton — samt af 9<br />
svenske og 47 norske Seilfartöier, dr. respektive 3,754 og 21,722 Ton, eller<br />
tilsammen 56 Seilfartöier, dr. 25,476 Ton — mod 63 Fartöier, dr. 31,615<br />
Ton, <strong>de</strong>raf 2 svenske, dr. 1,255 og 61 norske, dr. 30,360 Ton, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nærniest<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar. — De nævnte svenske Dampskibe have un<strong>de</strong>r Aaret<br />
<strong>1889</strong> hävt 78 Ind- og ligesaa mange Udklareringer med en Drægtighed for<br />
hver af disse af 40,112 Ton, tilsammen 156 Klareringer og en Drægtighed<br />
af 80,224 Ton — mod 148 Klareringer med en Drægtighedsziffer af 78,544<br />
Ton un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar, og af <strong>de</strong> svenske Seilfartöier er bleven foretaget<br />
8 Ind- og 9 Udklareringer eller tilsammen 17 Klareringer og 7,107 Ton,<br />
mod 4 Klareringer af svenske Seilfartöier Aar 1888 med en Drægtighed af<br />
2,510 Tou. Af <strong>de</strong> norske Dampskibe er samtidigt foretaget 52 Ind- og 53<br />
Udklareringer eller tillsammen 105 Klareringer med 51,134 Ton — mod 133<br />
Klareringer og 58,474 Ton un<strong>de</strong>r Aaret 1888 —, samt af <strong>de</strong> norske Seilfartöier<br />
42 Ind- og 45 Udklareringer eller tilsammen 87 Klareringer og 38,664<br />
Ton, me<strong>de</strong>ns Antallet Klareringer af norske Seilfartöier <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar<br />
hav<strong>de</strong> belöbet sig til 123 med tils. 57,329 Ton.<br />
jVed at opstille i Tabelform en Sammenligning af De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart<br />
for begge Aar, faar <strong>de</strong>nne saale<strong>de</strong>s fölgen<strong>de</strong> Udseen<strong>de</strong>:<br />
»Et norsk Seilfartöi, dr. 289 Ton, har i April Maaned forrige Aar, un<strong>de</strong>r<br />
Indbugseriug til <strong>de</strong>ts Kaiplads i herværen<strong>de</strong> Havn. været udsat for en Kollision,<br />
hvilken har givet Anledning till en Process, s<strong>om</strong> i August Maaned blev<br />
af herværen<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lstribunal afgjoit med lige For<strong>de</strong>ling af <strong>de</strong>n stedfundne<br />
Ska<strong>de</strong> og Tab, da <strong>de</strong>t ansaaes, at Feil var bleven begaaet paa begge Si<strong>de</strong>r.<br />
Denne D<strong>om</strong> er af herværen<strong>de</strong> Overret bleven stadfæstet i December Maaned.
548<br />
Det <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Fartöi er s<strong>om</strong> Fölge af nævnte D<strong>om</strong> bleven lagt i Beslag og<br />
<strong>de</strong>t k<strong>om</strong>mer sandsynligen at blive solgt ved Auktion.<br />
»Pra Sverige er un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> ank<strong>om</strong>met med Ladning:<br />
»Af <strong>de</strong> svenske Dampskibe ank<strong>om</strong> et (tilhören<strong>de</strong> »Svenska Lloyds» i Göteborg)<br />
5 Gange direkte fra Göteborg og 4 Gange fra samme Havn via resp.<br />
Fécamp, Santan<strong>de</strong>r, Danzig og Fredrikstad. Tven<strong>de</strong> af TStockholms Ängfartygsre<strong>de</strong>ribolags»<br />
Fartöier ank<strong>om</strong> fra Stockholm ialt 8 Gange (<strong>de</strong>raf 7 Reiser via<br />
norrländsk Havn og 1 Reise fra Vestervik), <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n 1 Reise fra Göteborg via<br />
Fredrikshald; tven<strong>de</strong> andre svenske Dampskibe ank<strong>om</strong> ialt 3 Gange fra norrländske<br />
Havne. Ladningerne hav<strong>de</strong> fornemmelig bestaaet af Jern fra Stockholm<br />
og Göteborg, Trælast fra Norrland og Göteborg samt <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n Træmasse<br />
og Stykgods fra sidstnævnte Havn. Det <strong>om</strong>nævnte norske Seilfartöi ank<strong>om</strong><br />
med Trælast fra Norrland. Intet svensk eller norsk Fartöi har i Aarets Löb<br />
ank<strong>om</strong>met fra Sverige i Ballast.<br />
»Fra Norge aDk<strong>om</strong> med Ladning:<br />
»Det norske Dampskib »Garonne» har un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> vedligeholdt en<br />
stadig Fart mellem Christiania og Bor<strong>de</strong>aux, og fra förstnævnte Havn ank<strong>om</strong>met<br />
hid 13 Gange, hvoriblandt 1 via Santan<strong>de</strong>r og <strong>de</strong> övrige 12 med K<strong>om</strong>pletteringsladning<br />
fra en eller flere Havne i <strong>de</strong>t sydligc Norge. Ladningerne hav<strong>de</strong><br />
bestaaet af Trælast, Træmasse, Hesteskosöm, Spiritus ni. m. Et an<strong>de</strong>t Dampskib<br />
(usædvanligt nok un<strong>de</strong>r Maanedsbefragtning) ank<strong>om</strong> fra Throndhjem med<br />
Trælast, hvilken sidstnævnte Slags Ladning ogsaa medförtes af <strong>de</strong>t <strong>om</strong>nævnte<br />
svenske og 5 af <strong>de</strong> norske Seilfartöier. To norske Seilskibe ank<strong>om</strong> med Is.<br />
Et norsk Dampskib, s<strong>om</strong> var un<strong>de</strong>r Maanedsbefragtning, ank<strong>om</strong> i Aarets Löb<br />
fra Norge med Ballast.<br />
»Fra fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> og Ste<strong>de</strong>r er med Ladning ank<strong>om</strong>ne:<br />
samt un<strong>de</strong>r Maanedsbefragtning:
549<br />
»De svenske Daiupskibe crc ank<strong>om</strong>ne 47 Reiser fra Lissabon (6 Dauipskibe<br />
hjemniehoren<strong>de</strong> i Trelleborg og 1 i Landskrona), 1 fra Lissabon og Oporto,<br />
1 fra Oporto — hovedsagelig med Vin — samt 1 fra Libau med Havre og 2<br />
fra Archangel med Trælast. De svenske Seilfartòier ere samtlige ank<strong>om</strong>ne fra<br />
Vestindien med Sukker og Rum.<br />
»De norske Dauipskibe ere ank<strong>om</strong>ne 47 Reiser fra Lissabon, 1 Reise fra<br />
Lissabon og Oporto, 1 fra Lissabon og S:t Ybes, 5 Reiser fra Algier, 3 Reiser<br />
fra Algier og spanske Mid<strong>de</strong>lbavsbavne, 3 fra Nordspanieu (Pasages), 1 fra<br />
Spalato og 1 fra Triest, Fiume og Spalato — samtlige med Viuladning og <strong>de</strong>lvis<br />
Stykgods —, vi<strong>de</strong>re 3 Reiser fra Smyrna og andre Havne i Lilleasieu med<br />
Stykgods (Rosiner m. m.), 3 Reiser med Stenkul og 1 med an<strong>de</strong>n Slags Ladning<br />
(Kreosot) fra England, 1 Reise fra Danzig med Egestav og 1 Reise fra<br />
Bryssel med t<strong>om</strong>me Fa<strong>de</strong>.<br />
»Af <strong>de</strong> norske Seilfartòier ere 3 ank<strong>om</strong>ne fra Finland, 1 fia Kronstadt,<br />
10 fra britisk Nordamerika, bver af disse 1 Reise med Trælast, 4 Fartöier<br />
Ira New-York med Petroleum og Napbta (hvilke s<strong>om</strong> sædvanligt bave losset<br />
paa Re<strong>de</strong>n ved Laroque og ikke indk<strong>om</strong>iuet i berværen<strong>de</strong> Ilavn), 11 fra Vestindien<br />
med Sukker, Rum, Kakao og Farvetræ, 1 fra Mozatubique-Kysten med<br />
Arachidrötter og 1 fra S:t Ybes med Sardiner. I Ballast (eller med Laduing<br />
s<strong>om</strong> ikke er bleven udlossct bersteds) ere ank<strong>om</strong>ne lra andre franske Havne 4<br />
svenske og 5 norske Dauipskibe (samt 1 svensk og 2 norske Seilfartòier, efter<br />
Lösning af Petroleum for Bor<strong>de</strong>aux Regniog paa Laroques Red, S.t Loubès)<br />
og fra u<strong>de</strong>ulandske Havne 1 svensk og 1 norsk Dampskib samt 1 norsk Seilfartöi.<br />
»Til Sverige er afgaaet med Ladning:<br />
3 svenske Dampskibe med 20 Indklarer., 11,360 Ton, Bruttofragt Frcs 180,850<br />
mod 1888: 19 » 10,737 » » » 163.600<br />
Et Dampskib (tilbören<strong>de</strong> »Svenska Lloyds») har gjort 10 Reiser til Göteborg<br />
og <strong>de</strong> 2 övrige (i Stockholm hjemmehören<strong>de</strong> Fartòier) tilsamnien 10 Reiser<br />
til Malmö og Stockholm, alle med Stykgods (Vin, Cognae, Konserver m. m.).<br />
»Fire svenske og et norsk Seilfartöi ere un<strong>de</strong>r Aaret afgaae<strong>de</strong> til Sverige<br />
i Ballast.<br />
»Til Norge er afgaaet med Stykgodsladninger:<br />
1 norsk Dampskib... med 13 Udklarer., 6,396 Ton, Bruttofragt Frcs 55,000<br />
mod 1888: 12 » ' 5,904 » » » 62,400<br />
»Det nævnte norske Dampskib har un<strong>de</strong>r 11 af disse Reiser aulöbet Southampton.<br />
— 2 svenske og 13 norske Seilfartòier ere uu<strong>de</strong>r Aaret afgaae<strong>de</strong> til<br />
Norge i Ballast.<br />
»Til fremme<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> og Ste<strong>de</strong>r ere med Ladning afgaae<strong>de</strong>:<br />
samt un<strong>de</strong>r Maanedsbefragtning:<br />
* Fragten for et Fartòi, dr. 397 Ton, har paa Grund af manglen<strong>de</strong> Opgave ikke kunnet<br />
medtages.
550<br />
I <strong>de</strong>n fra De forene<strong>de</strong> Rigers Vicekonsulat i Rouen til Generalkonsulatet<br />
indsendte Aarsberetning for <strong>1889</strong> med<strong>de</strong>les <strong>om</strong> <strong>de</strong>n svenske og norske Skibsfart<br />
paa nævnte Havn, at <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r nævute Aar i sin Helhed er foröget med<br />
12 Fartöier og 16,557 Ton mod Antallet og Drægtighe<strong>de</strong>n for 1888, nemlig<br />
14 svenske Fartöier, dr. 10,731 Ton, samt for <strong>de</strong> norske: i Drægtighed 5,826<br />
Ton mere, hvorimod Antallet af Fartöier er aftaget med 2. — Ved Saminenligning<br />
mellem <strong>1889</strong> og 1887 Åars Skibafart viser sig en Tilvæxt for Aar<br />
<strong>1889</strong> af 52 Fartöier og 30,743 Ton.<br />
Af <strong>de</strong> 110 svenske Fartöier, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r sidstnævnte Aar besögte Rouens<br />
Havn, var 6 Seilfartöier, me<strong>de</strong>ns Antallet af disse un<strong>de</strong>r 1888 ikke belöb sig<br />
til mere end 2.<br />
Sammenlignes Antallet af <strong>de</strong> norske Dampskibe, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> 2 sidstforlöbne<br />
Aar er ank<strong>om</strong>met til Rouen, viser sig en Forügelse un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong><br />
af 21 Fartöier. De norske Seilskibe ere <strong>de</strong>rimod aftagne med <strong>de</strong>t bety<strong>de</strong>lige<br />
Ziffer af 23 Fartöier eller henved 50 % af <strong>de</strong>t Antal, s<strong>om</strong> besögte Rouens<br />
Havn Aar 1888. Denne Nedgång i Seilskibenes Antal maa fornemmelig tilskrives<br />
<strong>de</strong>n formindske<strong>de</strong> Kornvareimport; men <strong>de</strong>n har ogsaa været foraarsaget<br />
ved, at Indförselen af Petroleum nu for en stor Del foregaar med særskildt<br />
for <strong>de</strong>nne Transport konstruere<strong>de</strong> Dampskibe, s<strong>om</strong> före Ladningen i <strong>de</strong>rtil indrette<strong>de</strong><br />
Behol<strong>de</strong>re.<br />
De med svenske og norske Dampskibe til Rouen ank<strong>om</strong>ne Ladninger have,<br />
liges<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r Aaret 1888, fornemmelig bestaaet af Trælast, Jern eller Havre<br />
fra Sverige, Trælast og Træmasse fra Norge samt Vinladninger fra Spanien<br />
og Portugal. De i Vinimporten anbragte Dampskibe have liges<strong>om</strong> tidligere<br />
gaaet i Maanedsfart. Det antages imidlertid at, <strong>om</strong> end <strong>de</strong>nne Slags Befragtninger<br />
skuldo tiltage i Antal, vil i sin Helhed neppc opstaa en foröget Skibsfart<br />
paa Rouen af svenske og norske Fartöier, da Seilskibenes Antal viser sig<br />
at være i stadigt Nedgaaen<strong>de</strong>. For Vinimporten befragtes sædvanlig Dampskibene<br />
for et Tidsrum fra 2 til 6 Maane<strong>de</strong>r; i Træmassebranehen eugageres<br />
Fartöierne oftere for hele Aaret. I Begyn<strong>de</strong>isen af indcværen<strong>de</strong> Aar er saale<strong>de</strong>s,<br />
specielt for Træniassetransport, men ogsaa for an<strong>de</strong>n Godstrafik, aabnet<br />
en regelmæssig Dampskibslinie mellem Christiania, Drammeu, Skien og Rouen<br />
med <strong>de</strong>t norske Dampskib »Normandie», s<strong>om</strong> opgives at kunno indtage 1,500<br />
Tons Ladning.<br />
I nævnte Vicekonsulats Rapport <strong>om</strong>nævnes i Förbin<strong>de</strong>lse herined, at,<br />
<strong>de</strong>rs<strong>om</strong> Træmasse frem<strong>de</strong>les skul<strong>de</strong> forblive en toldfri Artikel ved Indförsel til<br />
Frankrige, synes en regelbun<strong>de</strong>n Dampskibsfart mellem Göteborg og Rouen at<br />
maatte kunne drives med For<strong>de</strong>l, da <strong>de</strong>r ikke savnes Grund til at antage, at<br />
en saadan Rute skul<strong>de</strong> give Anledning til bety<strong>de</strong>lige Skibninger af Træmasse,<br />
hvorhos et Foretagen<strong>de</strong> af <strong>de</strong>tte Slags for övrigt tur<strong>de</strong> give Stö<strong>de</strong>t til en ikke<br />
ubety<strong>de</strong>lig Transport af andre Varer. En saadan Dampskibslinie vil<strong>de</strong> imidlertid<br />
neppe k<strong>om</strong>me istand u<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n nödvendige Medvirkning af nogle af <strong>de</strong> större<br />
Træmasseexportörer, hvilke ved at afslutte Aarakontrakter med Konsumenter i<br />
Frankrige kun<strong>de</strong> opnaa Sikkerhed for Afsætning af visse Partier, med Rouen<br />
s<strong>om</strong> Losseplads. Et saadant Dampskib antages ogsaa at bur<strong>de</strong> være beregnet<br />
paa at kunne medtage Passagerer, hvorhos Afgangsti<strong>de</strong>n saavel fra Rouen s<strong>om</strong><br />
fra Göteborg skul<strong>de</strong> forcgaa til fast bestemt Dag.<br />
Med Hensyn til <strong>de</strong>n sveDske og norske Skibsfart paa Calais, Dieppe, Dunkerque<br />
og Honfleur un<strong>de</strong>r forrigc Aar, viser sig for allo disse Havne en Ned-
551<br />
gäng mod Aaret 1888 i <strong>de</strong> svenske og norske Fartöiers Antal og Tonnage,<br />
med <strong>de</strong>n Undtagelse, at Dunkerque for <strong>de</strong> sidstnævnte Fartöiers Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
viser en Tiivæxt af 698 Ton, ine<strong>de</strong>ns Fartöiernes Antal er aftaget fra 74 til<br />
67. De fornemste Aarsager til <strong>de</strong>nne Nedgång har <strong>de</strong>ls været en formindsket<br />
Trævareiinport og <strong>de</strong>ls, at engelske Dampskibe i större Antal end tidiigere have<br />
vseret aubragte i Trælastfart fra Ostersöen til <strong>de</strong> her nævnte Havue.<br />
Antallet og Tonnagen af svenske og norske Fartöier, s<strong>om</strong> tilsammenlagte<br />
ere ank<strong>om</strong>ne til Havnene Calais, Dieppc, Dunkerque og Honfleur un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> 3<br />
seneste Aar, udvises af ne<strong>de</strong>nstaaeu<strong>de</strong> Tabel:<br />
De af <strong>de</strong>n svenske og norske Skibsfart paa <strong>de</strong>tte Konsulatdistrikt fortjente<br />
Bruttofragter un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> har været, s<strong>om</strong> fòlger:<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> 3 næstforegaaen<strong>de</strong> Aar var <strong>de</strong>t sammenlagte Bruttofragtbelöb<br />
for svenske og norske Fartöier:<br />
Fragtfortjenesten befin<strong>de</strong>s saale<strong>de</strong>s for Aar <strong>1889</strong> at have været Kr.<br />
857,513 mindre eud for Aar 1888, men <strong>de</strong>rimod henholdsvis Kr. 1,103,673<br />
og Kr. 1,552,696 mere end for 1887 og 1886. Tages <strong>de</strong>t imidlertid i Betragtning,<br />
at <strong>de</strong>n svenske og norske Tonnage un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> var 83,078 Ton<br />
mindre end i 1888, viser Bruttofragtbelöbet for sidstledne Aar sig at have<br />
været proportionsvis endog Kr. 636,229 större end for 1888. Det tär <strong>de</strong>rfor<br />
antages, at Re<strong>de</strong>riernes Nettofortjeneste af Farten paa <strong>de</strong>tte Distrikt maa have<br />
været god un<strong>de</strong>r forrige Aar, i.iær naar <strong>de</strong>r tages Hensyn til, at Fartöiernes<br />
Reiser un<strong>de</strong>r Slutningen af Aaret foregik un<strong>de</strong>r gunstigere Veirforholdc end<br />
hvad Tilfæl<strong>de</strong>t var i <strong>de</strong> Par sidsle Maane<strong>de</strong>r af Aaret 1888.<br />
De un<strong>de</strong>r forrige Aar opnaae<strong>de</strong> Fragtnoteruiger paa Distriktet udvises af<br />
ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Overs igt:<br />
Fra Sverige: For Trælast pr Petersburg Standard til Havne ved Kanalen:<br />
Til Rouen:
552<br />
Til Havn ved Atlanterhavct:<br />
Med Seilfartöier: 49 à 50 Frcs fra Vestervik.<br />
» B 46 à 48 » B Norrköping.<br />
B D 60 B » norrländsk Havn.<br />
i> Dampskibe: 50 B B Stockholm.<br />
B B 50 à 52 » » norrländsk Havn.<br />
Til Bor<strong>de</strong>aux:<br />
Med Dampskibe: 30 Frcs fra Göteborg.<br />
B » 70 à 80 Fres fra norrländsk Havn.<br />
Til Bor<strong>de</strong>aux fra u<strong>de</strong>nlandske Havne:<br />
Med Seilskibe: 70 à 76 Fres fra Finland.<br />
» B 88 B » Archangel.<br />
» i) 67 à 82 B B britisk Nordamerika.<br />
Fra Norge til Havn ved Kanalen:<br />
Med Seilfartöier: 30 à 37 Fres (Begyn<strong>de</strong>isen af Aaret) fra östlandsk Havn.<br />
» B 34 à 49 B (Juli—November) B B B<br />
» Dampskibe: 54 Frcs fra Trondhjem.<br />
Til Havn ved Atlanterhavct:<br />
Med Seilfartöier 35 à 46 Frcs fra östlandsk Havn.<br />
Til Bor<strong>de</strong>aux:<br />
Med Seilfartöier: 45 à 54 Frcs fra östlandsk Havn.<br />
B » 60 Frcs fra Namsos.<br />
Fra Amerika og Vestindien:<br />
Med Seilfartöier: £ 6 pr Petersburg-Std Pitchpine fra Pascagoula.<br />
» B 30 Sh. pr Ton Farvetræ fra Savannan.<br />
» » 50 Frcs, 45 og 47 Sh. 6 D. pr Ton Farvetræ fra Cap<br />
B B<br />
Haitien.<br />
33 Sh. 6 D. à 35 Sh. pr Ton Farvetræ fra Black River.<br />
B » 38 Sh. pr Ton Farvetræ fra San D<strong>om</strong>ingo.<br />
B B 48 Sh. » B B B Aux Cayes.<br />
B B 32 Sh. 6 D. pr Ton Farvetræ fra Campèche.<br />
» » 55 Frcs pr Ton Farvetræ, Mahogny fra Tuspan.<br />
B B 37 Sh. 6 D. à 40 Sh. pr Ton Farvetræ, Mahogny fraManzanillo.<br />
B B 57 Sh. 6 D. pr Ton Farvetræ, Mahogny fra Minatitlan.<br />
Træmasse fra Norge, pr Ton 11 Frcs 50 Ctm. à 12 Frcs 50 Ctm.<br />
Is fra Norge til Havn ved Kanalen, 11 Frcs à 14 Frcs.<br />
B » » B Atlanterhavet 18 Frcs à 20 Frcs.<br />
Jero fra Sverige, pr Ton 15 à 20 Frcs.<br />
Havre B B pr. Qv. 1 Sh. 3 D. à 2 Sh., til Rouen.<br />
» B B B 1 Sh. 7'/, D. à 1 Sh. 9 D., til Havre.<br />
Sukker fra Vestindien, pr Ton 40 à 47 Frcs til Rouen.<br />
Mais fra Sydamerika, B 23 à 26 B B B<br />
Hve<strong>de</strong> fra Portland (Oregon), pr Ton 45 Sh., » B<br />
Ris fra Rangoon, B 33 B B B<br />
Petroleum fra New-York eller Phila<strong>de</strong>lphia, pr 40 Gallons 3 Sh. 6 D., til Havre.<br />
B » » » B B B B 4 Sh. 6 D. à 4 Sh. 7 D.<br />
til Rouen.
553<br />
Petroleum fra New-York eller Phila<strong>de</strong>lphia, pr 40 Gallons 3 Sh. 9 D. à 4 Sh.<br />
6 D. til Bor<strong>de</strong>aux.<br />
Træmasse (vaad) fra svensk Havn, pr Ton 15 à 20 Frcs til Bor<strong>de</strong>aux.<br />
» tör » » » s> 30 Frcs, » J><br />
B<strong>om</strong>uld fra G-alveston, pr eng. S '/16 D. til Havre.<br />
» » New Orleans » "8 3 /t Cent »<br />
Det Opsving i Fragterne, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sidste Halvaar af 1888 fandt<br />
Sted paa saa godt s<strong>om</strong> alle Farvan<strong>de</strong>, bibeholdt sig næsten uforandret un<strong>de</strong>r<br />
<strong>1889</strong>. un<strong>de</strong>r hvilket sidstnævnte Åars Höstmaane<strong>de</strong>r, modsat livad eliers pleier<br />
at være Tilfæl<strong>de</strong>t, en vigen<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>uts var tilste<strong>de</strong> i Trælastfragterne fra<br />
östersöiske Havne.<br />
Af hvad tidligere er anfört i <strong>de</strong>nne Aarsberetuing, <strong>de</strong>ltog et större Antal<br />
svenske og norske Dampskibe un<strong>de</strong>r Maanedsbefragtning i <strong>1889</strong> Åars Vinimport<br />
til Rouen, Bor<strong>de</strong>aux og Havre. Til Rouen indklarere<strong>de</strong>s saalc<strong>de</strong>s 52<br />
svenske Dampskibe, dr. 23,173 Ton, og 62 norske Dampskibe, dr. 20,674 Ton.<br />
Til Bor<strong>de</strong>aux ank<strong>om</strong> af nævnte Dampskibe et Antal af 47 svenske, dr. 22,490<br />
Ton, samt 20 norske, dr. 7,976 Ton, og til Hovedstationen 1 svensk Dainpskib,<br />
dr. 763 Ton, samt 13 norske, dr. 5,890 Ton. Fragtbetingelserne have<br />
varieret mellem 11 og 20 Frcs pr Netto Register-Ton og pr Maaned, hvilke<br />
Noteringer paa <strong>de</strong>t nærmeste ere af <strong>de</strong>nsamme Störrelse s<strong>om</strong> fandt Sted un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar. Maanedsbefragtningernes Varighed har sædvanligen varieret<br />
mellem 1 til 6 Maane<strong>de</strong>r. Üm Vinimporten til Bor<strong>de</strong>aux anförer De forene<strong>de</strong><br />
Rigers Vicekonsul <strong>de</strong>rsteds, at <strong>de</strong>nne, fra at have udgjort 208,449,652 Liter<br />
for 1888, nedgik un<strong>de</strong>r sidstlednc Aar til 176,404,034 Liter, bvilket udviser<br />
en Formindskelse for <strong>1889</strong> af 32,005,618 Liter. I Förbin<strong>de</strong>lse hermed beröres,<br />
at Sysselsættelsen for Dampskibe i <strong>de</strong>nne Transport selvfölgelig ikke har<br />
været saa stor s<strong>om</strong> Aaret forud.<br />
üui Udfragterue fra Distriktets Havne gjæl<strong>de</strong>r frem<strong>de</strong>les hvad her<strong>om</strong> i<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aarsrapporter har været <strong>om</strong>uævnt. Et mindre Antal svenske og<br />
norske Skibe har un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> fra forskjellige af Distriktets Havne afgaaet med<br />
Ladninger, saas<strong>om</strong> Klid, Stykgods, Fosfat, Halm, Sand, Oliekager m. v., men<br />
disse Befragtniuger have, s<strong>om</strong> hidtil, været af un<strong>de</strong>rordnet Betydning. — De<br />
i Maanedsbefragtning i Vinfarten gaaen<strong>de</strong> Dampskibe have i Regeleu afgaaet<br />
med t<strong>om</strong>me F'a<strong>de</strong> til Lastepladsen.<br />
Export af Pitprops fra Bor<strong>de</strong>aux opgives imidlertid at danne en Undtagelse<br />
fra ovenuævnte Bemærkning <strong>om</strong> Udfragterne i sin Almin<strong>de</strong>lighed. Ifölge <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong><br />
Vieekonsuls Med<strong>de</strong>lelser cm <strong>de</strong>nne Udförsel, var <strong>de</strong>n samme i Aar<br />
<strong>1889</strong> steget til 271,475 Ton (mod 218,977 Ton for 1888). I <strong>de</strong>nne Fart<br />
<strong>de</strong>ltog un<strong>de</strong>r sidstledne Aar 2 svenske og 6 norske Dampskibe samt 1 svensk<br />
og 20 norske Seilskibe. Om Pitpropsfragterne anförer bemeldte Vicekonsul,<br />
at <strong>de</strong>n Stigning, s<strong>om</strong> begyndte i Aaret 1888, i <strong>de</strong>t hele har fortsat at gjöre<br />
sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r sædvanlig har været betalt 7 à 8 Sh. pr Ton og i<br />
flere Tilfæl<strong>de</strong> lige til 9 Sh., hvorimod disse Fragter aldrig have været notere<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r 6 Sh. pr Ton.<br />
Med Hensyn til <strong>de</strong> Fragter, s<strong>om</strong> betales af Varer, <strong>de</strong>r have afgaaet med<br />
<strong>de</strong> i regelmæssig Fart fra Havre, Rouen og Bor<strong>de</strong>aux til svenske og norske<br />
Havne anbragte svenske og norske Dampskibe, retter Fragtsatserne sig efter<br />
Varepartiernes Slags og Störrelse samt efter Aarsti<strong>de</strong>n, i<strong>de</strong>t nemlig en Fragtforhöielse<br />
fin<strong>de</strong>r Sted for <strong>de</strong> svenske Skibo med 20 % fra <strong>de</strong>n 1 November<br />
til <strong>de</strong>n 1 April og for norske Skibe med 25 % fra <strong>de</strong>n 1 Oktober til <strong>de</strong>n 1 Marts.<br />
Udsigterne for in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Åars Fragter synes for Trælastfartens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
ikke at love saa höie Noteringer s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar,
554<br />
Efter hvad <strong>de</strong>r for Generalkonsulatet er oplyst, er saalc<strong>de</strong>s et norsk Fartöi<br />
bleven befragtet til 41 Fres pr Petersburg-Standard fra Sundsvall til Havre,<br />
me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r opnaae<strong>de</strong>s 45 à 50 Frcs ved Fartens Aabuing i <strong>1889</strong>. Derimod<br />
liar <strong>de</strong> hidtil un<strong>de</strong>r in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar til Havre ank<strong>om</strong>ne Seilfartöier med Farvetræ<br />
fra Vestindien og Mellemamerika hävt lige saa go<strong>de</strong> Fragtbetingelser<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r forrige Aar.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> hjemsendtes gjennem Genoralkonsulatet indspare<strong>de</strong> Hyrebelöb:<br />
Endvi<strong>de</strong>re hjemsendtes afdö<strong>de</strong> Sömænds tilgo<strong>de</strong>haven<strong>de</strong> Hyre med Kröner<br />
2,843-56.<br />
Af Mönstringsforretninger forefaldt un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong>;<br />
Til 71 forlislc, syge eller nödli<strong>de</strong>n<strong>de</strong> svenske og norske Sümænd udbetaltes<br />
af Generalkonsuiatet Aar <strong>1889</strong> i Un<strong>de</strong>rsföttelse iait Frcs 3,910'I6.<br />
Un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> indtraf ved Hovedstationen 4 Röniningstilfæl<strong>de</strong>, nemlig<br />
3 Sömænd fra 2 svenske Fartöier og 1 fra et norsk Skib.<br />
Af Generalkonsulatet er un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sidstledne Aar indsamlet Francs 878'75<br />
til Uu<strong>de</strong>rhold af <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> norske Sömandskirke.<br />
Generalkonsulatets Adresse er frem<strong>de</strong>les Quai d'Orléans 59. Kontoret<br />
höi<strong>de</strong>s aabent fra Kl. 10 til 12 Formiddag og fra Kl. 2 til 4 Eftermiddag,<br />
herfra Helligdage undtaget.<br />
Betræffeu<strong>de</strong> forrige Åars Vareindförsel fra Sverige og Norge til Distriktets<br />
Havne har Generalkonsulatet fra <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong> Toldkammer og vedk<strong>om</strong>mea<strong>de</strong><br />
Vicekonsuler modtaget adskillige Opgaver, s<strong>om</strong> hr med<strong>de</strong>les i Uddrag.<br />
Det sidstledne Åars Import af Trævarer (uforarbei<strong>de</strong><strong>de</strong>) skal ifölgo nævnte<br />
Opgaver kunne approximativt anslaaes til:<br />
Den modsvaren<strong>de</strong> Indförsel var:
555<br />
Af Importeu i <strong>1889</strong> udgjor<strong>de</strong> Tilförselen af hövle<strong>de</strong> Bord (frises a parquet):<br />
De anförte Importziffre for <strong>1889</strong> tilkjen<strong>de</strong>give i sin Helhed en Aftagen,<br />
mod foregaaen<strong>de</strong> Aar af 25,245 Ptbg-Std for <strong>de</strong>n svenske Trælast og 7,112<br />
Ptbg-Std for <strong>de</strong>n norske.<br />
Den hele Indförsel af Trælast til Distriktet kan for <strong>1889</strong> beregnes til<br />
259,992 Ptbg-Std, for<strong>de</strong>lte paa <strong>de</strong> forskjellige Havne, saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong><br />
Tabel udviser:<br />
Heraf indförtes un<strong>de</strong>r svensk og norsk Flag 82,182 Ptbg-Std, eller <strong>om</strong>kring<br />
32 % af <strong>de</strong>n hele Import.<br />
Ved at sammenligne <strong>de</strong> ovenstaaen<strong>de</strong> Ziffre med <strong>de</strong> modsvaren<strong>de</strong> for Aaret<br />
1888, befin<strong>de</strong>s Indförselen fra Rusland at havc aftaget reed 20,614 Ptbg-Std;<br />
<strong>de</strong>rimod viser sig en Tilvæxt at have fun<strong>de</strong>t Sted i Importen fra Amerika (912<br />
Ptbg-Std), samt fra Tydskland (1,312 Ptbg-Std).<br />
Om <strong>de</strong>tte Distrikts Trcemarked un<strong>de</strong>r forrige Aar kan anföres, at <strong>de</strong> franske<br />
Importörer maatte i Begyn<strong>de</strong>isen af Sæsongen fin<strong>de</strong> sig i at betale V<strong>år</strong>en dyrere,<br />
hvorhos Fragterne ogsaa holdt sig paa et höiere Niveau end <strong>de</strong>t var Tilfæl<strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n modsvaren<strong>de</strong> Tid af 1888. — Marke<strong>de</strong>t var i Begyn<strong>de</strong>isen<br />
livligt og Importòrerne gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>rhos Regning paa, at Forbruget af Trævarer<br />
skul<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lig foröges, da <strong>de</strong>t antoges, at <strong>de</strong>r vil<strong>de</strong> blive stort Behov af samme<br />
til Pariserudstillingeas B3'gningskoiöplexer; men <strong>de</strong>t viste sig snart, at <strong>de</strong>t kun<br />
var Artiklen Jern, s<strong>om</strong> anvendtes i en större Maalcstok. Importòrerne saa sig<br />
imidlertid snart nödsage<strong>de</strong> at forlange höiere Priser hos sine Kun<strong>de</strong>r; men <strong>de</strong>tte<br />
hav<strong>de</strong> kun til Fölge, at Ordrene u<strong>de</strong>bleve. Importòrerne sad <strong>de</strong>rfor i Juni<br />
Maaned in<strong>de</strong> med större Beholdninger end sædvanligt og da enkelte af <strong>de</strong> <strong>om</strong>handle<strong>de</strong><br />
Firmaer samtidigt befandt sig i <strong>de</strong>n Nödvendighed at maatte realisere<br />
en Del af sine Oplag for at skaffe Penge til at indfrie sine Accepter ved Forfaldstid,<br />
dale<strong>de</strong> Priserno, u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>r paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> fremkaldtes nogen Livlighed<br />
i Marke<strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> frem<strong>de</strong>les förblev mat. Det saale<strong>de</strong>s af Importòrerne<br />
lidte Tab gik især ud över <strong>de</strong>m af disse, s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> opereret for staerkt i Forhold<br />
til sine Ressourcer. For <strong>de</strong> franske Importörer har <strong>de</strong>rfor <strong>de</strong>t sidstledne<br />
Aar ikke været heldigt. Derimod antages <strong>de</strong> skandinaviske Trælastexportörer,<br />
især<strong>de</strong>les un<strong>de</strong>r forrige Åars l:ste Halv<strong>de</strong>l, at have hävt en god Fortjeneste,<br />
paa Grund af <strong>de</strong> opnaae<strong>de</strong> höie Priser for <strong>de</strong> Kvantiteter, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> ifölge Kontrakt<br />
skul<strong>de</strong> levere. Det franske Markeds Tilstand maatte imidlertid i Læog<strong>de</strong>n<br />
ogsaa udöve sin Virkning paa Exportörerne, s<strong>om</strong> senere her paa Aaret ikke saa
556<br />
sig istand at holdo Priscrne oppe, da ikke alene <strong>de</strong> franske, men ogsaa <strong>de</strong> engelske<br />
Importörer, viste afgjort Uvillighed til at aceeptere Afskibernes höie<br />
Fordrioger. — Paa Grund af <strong>de</strong> relativt höie Priser paa nordisk Trælast samt<br />
<strong>de</strong> ligele<strong>de</strong>s höie Fragter un<strong>de</strong>r forrige Aar har <strong>de</strong>t franske' Forstvæsens Produkter<br />
i större Udstrækning kunnct konkurrere med fremmed Trævirke. Det<br />
er for Generalkonsulatet endog hleven oplyst, at Trælast fra Schweiz, Tydskland<br />
og Österrige har til billigerc Pris kunnet erstatte nordisk Virke, og un<strong>de</strong>r<br />
disse Orustændighe<strong>de</strong>r maa <strong>de</strong>t ikke forundre, at Trælastiniporten fra Sverige<br />
til Frankrige nedgik, efter hvad <strong>de</strong>r er opgivet, med cirka 50,000 Ptbg-Std.<br />
Det in<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Åars Trælastmarked i Frankrige synes slet ikke at have<br />
sær<strong>de</strong>les lysen<strong>de</strong> Udsigter. Vidt<strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>r med stort Forbrug af Træ<br />
forefin<strong>de</strong>s ikke og <strong>de</strong>t antages <strong>de</strong>rfor af k<strong>om</strong>petente Personer, at Kjöbelysten<br />
vil blive li<strong>de</strong>n, trots <strong>de</strong>t allere<strong>de</strong> stedfundne Prisfald. Et herværen<strong>de</strong> större<br />
Trælastfirma har for Generalkousulatet eudvi<strong>de</strong>re oplyst, at ved forrige Åars<br />
Udgang forefandtes usolgte, i östersöiske Havne, store Beholdninger af Trælast,<br />
samt at en Nedgång i Prisen har fun<strong>de</strong>t Sted med 25 à 50 Frcs pr Std.,<br />
hvilket imidlertid ikke har udövet nogen Indfly<strong>de</strong>lse paa Kjöberne, s<strong>om</strong> freni<strong>de</strong>les<br />
indtage en reserveret Holdning.<br />
Un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> opnaae<strong>de</strong>s for Produkter fra Sundsvalls og Hcrnösands<br />
Distrikter ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Gjennemsnitspriser:<br />
In<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Åars Priser opgives at have været indtil nu:<br />
For 9" bru<strong>de</strong> Furreplauker iniö<strong>de</strong>sees en modsvaren<strong>de</strong> Prisdifferentsc at<br />
skulle fin<strong>de</strong> Sted.<br />
Angaaendc <strong>de</strong>n Import, s<strong>om</strong> fra Sverige og Norge har foregaaet til Distriktets<br />
Havne af diverse andre Varer un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sidstledne Aar, kan beinærkes,<br />
at, med Undtagelse af Træmasse, Havre, Is og Jern. har dcune Indfrtrsel været<br />
af un<strong>de</strong>rordnet Betydning. Denne Import har til Hovedstationen, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
eidstledne Aar, forneinmelig bestaaet af <strong>de</strong> i ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Kolonne for <strong>1889</strong><br />
anförte Varor. Til Sauimenligning ere <strong>de</strong> modsvaren<strong>de</strong> Ziffre for Aarene 1888<br />
og 1887 ogsaa medtagne.<br />
Fra Sverige:
557<br />
Fra Norge:<br />
De aofòrte Ziffre over Importen fra Sverige til Hovodstationen undviser at<br />
Artikleo Havre un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> er aftaget iued 889,235 Kg. mod foregaaen<strong>de</strong><br />
Aars Indfòrsel, men at <strong>de</strong>n samme bar været 1,196,365 Kg. större cnd Im-
558<br />
porten for 1887. Af Jern er Indförselen aftaget med 1,257,297 Kg. mod<br />
<strong>de</strong>n tilsvaren<strong>de</strong> for 1888 og med 1,196,365 Kg. mod 1887. Et herværen<strong>de</strong><br />
Firma i Jernbranchen har for Generalkonsulatet oplyst, at forrige Åars formindske<strong>de</strong><br />
Indförsel til Havre af svensk Jern bör tilskrives <strong>de</strong>n indtrufne Prisstigning,<br />
s<strong>om</strong> foranledige<strong>de</strong>, at <strong>de</strong> franske Konsumenter
559<br />
Indförsel fra Sverige:<br />
Indförsel fra Norge:<br />
Den i berörte Tabeller onmævnte Import til Vicekonsulsstationerne har<br />
foregaaet direkte fra Sverige og Norge, med Undtagelse af <strong>de</strong>t til Dunkerque<br />
indfflrte Parti Trän, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> via Hull eller Kotterdam.<br />
Foru<strong>de</strong>a <strong>de</strong>n i Tabellerne for <strong>1889</strong> angivne Import indförtes af forarbei<strong>de</strong>t<br />
Træ (ouvragea en bois) fra Sverige til Bor<strong>de</strong>aux, Dunkerque og Rouen resp.<br />
1,943 Kg., 1,599 Kg, og 100 Kg., samt fra Norge til Boulogne sur Mer<br />
462,526 Kg.<br />
Havreindförselen til <strong>de</strong>tte Distrikt nedgik betydligt un<strong>de</strong>r forrige Aar, s<strong>om</strong><br />
Fölge af, at <strong>de</strong>r i Frankrige var bleven iodhöstet en rig Afkastning, ine<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>t modsatte skal liave været Tilfæl<strong>de</strong>t i Sverige og i Norge. De raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Priser paa <strong>de</strong>t sidste Åars Vare uniuliggjor<strong>de</strong> nogen Transaktion med franske<br />
Konsumenter, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne Kornart notere<strong>de</strong>s 3 à 5 Fres lavere i franske Havne,<br />
end hvad <strong>de</strong>n kun<strong>de</strong> leveres for fra svensk eller norsk Havn. Til Distriktets<br />
Havne indförtes af <strong>de</strong>nne Artikel af 1888 Åars Höst 21,851,343 Kg. (<strong>de</strong>ri<br />
indbefattet <strong>de</strong>t till Hovedstationen ank<strong>om</strong>ne Kvantum). Fra Norge indförtes blöt<br />
en ubety<strong>de</strong>lig Kvantitet, nemlig tii Hovedstationen 29,817 Kg. (mod 993,500
560<br />
Kg. Aar 1888). Todfiörselen af V<strong>år</strong>en fra Sverige, Aar 1888, belöb sig til<br />
65,758,575 Kg., saa at Nedgången i <strong>de</strong>nne Import bar mod foregaaen<strong>de</strong> Åars<br />
ej været mindre end 43,907,232 Kg. Den samme Formindskelse har ogsaa<br />
un<strong>de</strong>r sidstledne Aar gjort sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> med Hensyn til Havreimporten fra<br />
Rusland. S<strong>om</strong> Exempel kan anföres, at me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r til Rouen un<strong>de</strong>r 1888<br />
indförtes fra Rusland 123,703,500 Kg. var Importen til nævDte Sled i <strong>1889</strong><br />
ej större end 42,923,400 Kg. Af Vicekonsulatet <strong>de</strong>rsteds ere Priserne opgivne<br />
at have varieret mellem Fres 15 à 15'50 for 100 Kg. svensk sort Havre,<br />
leveret i Rouen, og Frcs 12 a 12go for sort Libau-Havre.<br />
Lokalpriserne bersteds er af et Firma opgivet at bave været for 100 Kg.<br />
leveret fra Magasin Frca 17'76 à Fres 18 (heri indberegnet Tol<strong>de</strong>n =<br />
3 Frcs pr 100 Kg.) un<strong>de</strong>r Januar—Juli, 20 à 19ö0 Fres un<strong>de</strong>r August—<br />
Oktober, 19 Frcs un<strong>de</strong>r November og December <strong>1889</strong>.<br />
Isimporten lil Havne i Distriktet har for <strong>1889</strong> været 17,961 Ton mod<br />
13,564 Ton un<strong>de</strong>r 1888.<br />
I Begyn<strong>de</strong>isen af forrige Aar bleve mange Salg effektuere<strong>de</strong> til y<strong>de</strong>rst lave<br />
Priser, nemlig 13 Frcs for Vaarskibning, senere paa Aaret betaltes 15 Frcs,<br />
men <strong>de</strong>t kan befrygtes, at Exportrtrerne især for Höstskibningens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
har lidt Tab. Höstnoteringerne steg <strong>de</strong>rfor, men Kontrakter for Leveranee i<br />
iu<strong>de</strong>væren<strong>de</strong> Aar er ikke <strong>de</strong>st<strong>om</strong>indre bleven afsluttet til lave Priser.<br />
Af Træmasse angives Indtörselen fra Sverige till Distriktets Havne (Hovedstationen<br />
indberegnet) at have været 7,503,439 Kg. mod 8,377,849 Kg. i 1888,<br />
og fra Norge 62,516,033 Kg. mod 44,252,449 i 1888. Importen fra Sverige<br />
er altsaa nedgaaet med 874,410 Kg. hvorimod <strong>de</strong>n for Norge viser en Tilvæxt<br />
af över 18,000,000 Kg.<br />
Priserne holdt sig i Begyn<strong>de</strong>isen af forrige Aar ganske godt men gik gradvis<br />
ned til Frcs 11* cif. Havre og Rouen, bvilken Pris aldrig har været seet<br />
tidligere. Grun<strong>de</strong>n er at söge i forceret Överproduktion; thi <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> Forögelsen<br />
af Produktionen hav<strong>de</strong> staaet i Forbold til Forögelsen i Forbruget, hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne<br />
Industri kunnet vedblive at være indbringen<strong>de</strong>, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n nu for mange har<br />
bragt Tab. V<strong>år</strong>en skibes hovedsageiig til Rouen og Havre, for <strong>de</strong>rfra at expe<strong>de</strong>res<br />
vi<strong>de</strong>re til <strong>de</strong> rundt <strong>om</strong> i Lan<strong>de</strong>t liggen<strong>de</strong> Fabrikker.<br />
Kemisk Træmasse fabrikeres nu saa billigt og i store Kvantiteter her i<br />
Lan<strong>de</strong>t, at <strong>de</strong>t er vanskeligt for <strong>de</strong>n fremme<strong>de</strong> Vare at kunne konkurrere; men<br />
<strong>de</strong>nne Industri skal heller ikke være lönnen<strong>de</strong> for <strong>de</strong> franske Producenter; en<br />
af <strong>de</strong> störste af disse er gaaet över til Fabrikation af Papir og flere andre<br />
arbei<strong>de</strong> med Tab. Marke<strong>de</strong>ts Stilling for <strong>de</strong>n skandinaviske Vare synes <strong>de</strong>rfor<br />
alt an<strong>de</strong>t end god.<br />
Af <strong>de</strong>n mekaniske Træmasse vil Forbruget efter al Sandsynlighed hol<strong>de</strong><br />
sig, forudsat V<strong>år</strong>en frem<strong>de</strong>les skul<strong>de</strong> blive toldfri.<br />
Af svensk Jem er Importen til Rouen bety<strong>de</strong>lig foröget, nemlig fra<br />
1,768,272 Kg. i 1888 til 3,827,735 Kg. i <strong>1889</strong> eller en Tilvæxt af cirka<br />
65 %. Den un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> stedfundne Prisstiguing har altsaa ikke for<br />
Rouens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> hävt nogen Indfly<strong>de</strong>lse paa Tilvæxten i Importen. Herved<br />
maa imidlertid erindres, at <strong>de</strong>t lokale Forbrug af Jern <strong>de</strong>rsteds er af li<strong>de</strong>n<br />
Betydning, <strong>de</strong>n störste Del af V<strong>år</strong>en forsen<strong>de</strong>s fra Rouen vi<strong>de</strong>re til <strong>de</strong>t Indre<br />
af Lan<strong>de</strong>t. Til Rouen indförtes fra Sverige 3,811 Kg. Hesteskosöm og Jern,<br />
hvilket Parti er medregnet i <strong>de</strong>t ovennævnte Importziffer for <strong>1889</strong>. (Angaaen<strong>de</strong><br />
Indförselen af svensk Jern til Bor<strong>de</strong>aux henvises til hvad <strong>de</strong>r<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nfor er<br />
indtaget af Vicekonsulens Aarsberetning.)<br />
* Beregnet efter 100 Kg. tör Træmasse.
561<br />
Priserne paa svensk Jern, incl. Fragt og Assurance, leveret fra Skibsbor<strong>de</strong>,<br />
har i Havre været s<strong>om</strong> fölger:<br />
For 100 Kg., exlusive Tol<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> er 5 Frcs pr 100 Kg.<br />
Med Hensyn til sidstledne Åars Indfürsel til Bor<strong>de</strong>aux af saadanne Varer,<br />
s<strong>om</strong> for Sveriges og Norges Han<strong>de</strong>l eller Skibsfart kan have særskildt Interesse,<br />
har De forene<strong>de</strong> Rigers Vieekonsul <strong>de</strong>rsteds i sin Aarsrapport udtalt sig saale<strong>de</strong>s<br />
3<strong>om</strong> ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Oversættelse udviser:<br />
»1. Jem og Staal. Indförselen af Staal har tiltaget fra 112,713 Kg.<br />
Aar 1888 til 214,277 Kg. hvoraf 172,992 Kg. fra Sverige, 18,000 Kg. fra<br />
Österrige, 14,000 Kg. fra England og 7,500 Kg. fra Belgien. (Aar 1888 var<br />
<strong>de</strong>n direkte Indförsel fra Sverige 81,480 Kg.). Af Stangjern (tiiberedt med<br />
Trækul) er <strong>de</strong>rimod Importen nedgaaet med cirka 35 %, eller fra 2,982,969<br />
Kg. Aar 1888, til 1,910,000 Kg. <strong>de</strong>t sidstledne Aar. Denne Artikel er un<strong>de</strong>r<br />
begge Aar ank<strong>om</strong>met hovedsagelig fra Sverige un<strong>de</strong>r direkte Import (resp. 2.9<br />
Mill. Kg. og 1'8 Mill. Kg.) med svenske Dampskibe fra Stockholm og Göteborg<br />
(Aar <strong>1889</strong> 3 Dampskibe 16 Reiser med tilsammen 1,820 Ton Jem).<br />
2. Trælast. Af Bjelker og firhugget Virke har Importen — i Modsætning<br />
til hvad <strong>de</strong>r har været Tilfæl<strong>de</strong>t med skaaret og hövlet Last —- tiltaget<br />
ret bety<strong>de</strong>ligt, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne, ifölge Toldopgaverne for <strong>1889</strong>, har udgjort:<br />
for Virke af Gran og Furre 7,188,000 Kg. (mod 6,040,000 Kg. 1888) samt<br />
af Eg 1,554,000 Kg. (mod 403,000 Kg. Aar 1888). Denne Indförsel sker<br />
hovedsagelig fra Tydskland, hvorfra Aar <strong>1889</strong> hidförtes hele <strong>de</strong>n nævnte Kvantitet<br />
af Bgelast og över 9/10 af <strong>de</strong>n övrige Import.<br />
Skaaren Trælast af Gran og Furre udviser <strong>de</strong>rimod en Nedgång af<br />
över 20 %, da Importen ifölge sistledne Åars Toldopgaver har udgjort<br />
58,020,100 Kg. mod 83,034,000 Kg. Aar 1888 — eller reduceret (efter 600<br />
Kg. pr Kub.-M.) till Ptbg-Std, 20,921 Std mod 29,634 Std 1888. Ifölge<br />
private Opgaver över Aarets Trælastimport, hvilke Opgaver, da <strong>de</strong> gjæl<strong>de</strong>r en<br />
toldfri Artikel s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nne, bör kunne ansees s<strong>om</strong> baa<strong>de</strong> nöiagtigere og mere<br />
fuldstændig udarbei<strong>de</strong>t, har <strong>de</strong>n <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Import belöbet sig til 23,291<br />
Ptbg-Std — mod 35,683 Ptbg-Std Aar 1888 — nemligen (for <strong>de</strong>t sidstledne Aar):<br />
I<br />
fölger:<br />
<strong>de</strong>n nævnte Indförsel have De forene<strong>de</strong> Rigers Fartöier <strong>de</strong>ltaget s<strong>om</strong><br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 36
562<br />
I Förbin<strong>de</strong>lse hermed fortjener at <strong>om</strong>nævneB, at Indförselen af Egeplanker<br />
og Stav (bois <strong>de</strong> chène sciés) ifölge Toldopgaverne for <strong>1889</strong> er nedgaaet til<br />
1,905,000 Kg. (<strong>de</strong>raf 16 Mill. Kg. fra TydsklaDd og 300,000 Kg. fra Österrige)<br />
— mod eu Import af 2,897,000 Kg. Aar 1888 —, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n hele<br />
Indförsel af Egevirke, iudberegnet Planker og Stav, fra Stettin og Danzig, ifölge<br />
nævnte private Opgaver, skulle un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sidstledne Aar have bestaaet af 25<br />
Ladninger og 7,334 tydske Læster — mod lige saa mange Ladninger og 5,888<br />
Læster Aar 1888. Fra Danzig ank<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r forrige Aar 1 norsk Datnpskib<br />
med 220 Ton Egestav.<br />
Artiklen hövle<strong>de</strong> Bord, s<strong>om</strong> Aar 1888 hav<strong>de</strong> nedgaaet med 20 %<br />
mod Indförselen un<strong>de</strong>r 1887, udviser for <strong>de</strong>t sidstledne Aar, en y<strong>de</strong>rligere Nedgång<br />
med næsten samme Procentantal, eller ifölge Toldopgaverne fra 4,220,634<br />
Kg. til 3,445.200 Kg., eller (à 500 Kg. pr Kub.-M.) fra 1,809 Ptbg-Std,<br />
Aar 1888, til 1,475 Ptbg-Std, Aar <strong>1889</strong>.<br />
I <strong>de</strong>nne Import bar et norsk Dampskib (2 Reiser) og 1 norsk Seilfartöi<br />
hidfört tilsammen 521 Ptbg-Std fra Norge, samt 1 norsk Seilfartöi 228 Ptbg-Std<br />
fra Finland.<br />
3. Træmasse. Indförselen er aftaget en<strong>de</strong>l, nemlig fra 7,794,421 Kg.<br />
til 7,141,364 Kg., men bar imidlertid været större end noget af <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar, med Undtagelse af 1888. Af sidstledne Åars Indförsel er efter<br />
Toldopgaverne ank<strong>om</strong>met:<br />
Med svenske og norske Fartöier er ifölge vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Föreres Opgaver<br />
ank<strong>om</strong>met:
563<br />
mod, efter <strong>de</strong> tilavaren<strong>de</strong> Opgaver for 1888:<br />
4. Is. Deraf ank<strong>om</strong> fra Norge 2 Ladninger (med 2 norske Seilfartöier),<br />
tils. 770 Ton, mod 1 Ladning, 380 Ton, Aar 1888.<br />
5. Hesteskosöm. For <strong>de</strong>nne Artikel fiu<strong>de</strong>s ingen særskildt Rubrik i <strong>de</strong>n<br />
franske Toldtarif, da Artiklen nemlig indgaar un<strong>de</strong>r Kategorien »clous forgéa»,<br />
af hvilken Vare indförtes 425,613 Kg. mod 513,895 Kg. Aar 1888. Af<br />
forrige Åars Import ank<strong>om</strong> fra Norge 161,518 Kg. og fra Tydskland 211,315<br />
Kg., me<strong>de</strong>ns Importen fra Norge for 1888 översteg <strong>de</strong>n samme fra Tydskland<br />
(fra Norge 256,000 Kg. og fra Tydskland 201,000 Kg.). Den nævnte Import<br />
fra Norge fandt Sted med 1 Dampskib (12 Reiser) udlossen<strong>de</strong> hersteds<br />
tils. 162 Ton Hesteskosöm.<br />
6. Torskerogn. Indförsel 144,095 Kg., <strong>de</strong>raf intet fra Norge, uagtet<br />
<strong>de</strong>n störste Del af Importen fra Holland (61,113 Kg.) og fra England (8,493<br />
Kg.) antagelig har været af norsk Oprin<strong>de</strong>lse. Omtrent Halvparten af <strong>de</strong>nne<br />
Import tilförtes fra Nord-Amerika. Aar 1888 udgjor<strong>de</strong> Indförselen af Torskerogn<br />
620,303 Kg.<br />
7. Stokfisk. Importen, s<strong>om</strong> for Aar 1888 blöt belöb sig til 88,000 Kg.,<br />
er steget til 1,350,000 Kg., hvoraf 109,000 Kg. ank<strong>om</strong> fra Holland og 26,000<br />
Kg. fra England.<br />
8. Havre. Import 14,410,300 Kg. mod 12,584,900 Kg. Aar 1888.<br />
Den störste Del af sidstledne Åars Import er ank<strong>om</strong>met fra Rusland (10,634,700<br />
Kg.), me<strong>de</strong>ns l 1 /, Mill. Kg. indförtes fra Tydskland, V 2 Mill. Kg. fra Portugal<br />
og 1 Mill. Kg. fra Provindsen Algier. Et svensk Dampskib hidförte fra<br />
Libau, ifölge vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Förers Opgave, 960 Ton.<br />
9. Tjære. Af Tjære, udvun<strong>de</strong>n af Træ, indförtes fra Tydskland og England<br />
1,104 Kg. mod 125,100 Kg. Aar 1888. Derimod er Importen af<br />
mineralsk Tjære steget fra 1'7 Mill. Kg. 1888 til 7'/2 Mill. Kg., for <strong>de</strong>n<br />
störste Del fra England (7 - 4 Mill. Kg.). En mindre Kvantitet, 10,000 Kg.,<br />
opgives at være ank<strong>om</strong>met fra Norge.<br />
10. Hu<strong>de</strong>r og Skind. Indförsel 25,851,366 Kg. (mod 19,301,251 Kg.,<br />
1888), hovedsagelig fra Sydamerika (Argentina og Uruguay) med 24 1 /, Mill. Kg.,<br />
samt fra Australien 3 /4 Mill. Kg. Itölge Toldopgaverne ank<strong>om</strong> fra Norge<br />
13,405 Kg. mod 20,400 Kg. 1888. Et norsk Dampskib har, ifölge med<strong>de</strong>lt<br />
Opgave fra sammes Förer, hidfört af <strong>de</strong>nne Artikel 14,880 Kg. (Kohu<strong>de</strong>r og<br />
Kalveskind).<br />
11. Ga<strong>de</strong>sten. (Pavés <strong>de</strong> grés). Indförsel (fra Belgien) 7,081,200 Kg.<br />
mod 5,625,000 Kg. Aar 1888.<br />
12. Spiritus. Indförselen af <strong>de</strong>nne Artikel, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> Aar 1888,<br />
sammenlignet med Importen for 1887, var reduceret til en Ubety<strong>de</strong>lighed, er<br />
un<strong>de</strong>r sidstledne Aar y<strong>de</strong>rligere nedgaaet med ful<strong>de</strong> 33 %', nemlig fra 469,315<br />
Liter (alcool pur = 100 %) til 310,466 Liter. Deraf er fra Tydskland ank<strong>om</strong>met<br />
253,000 Liter mod 384,000 Liter Aar 1888; Norges Deltagelse i<br />
<strong>de</strong>nne Import er <strong>de</strong>rimod foröget fra 19,608 Liter 1888 til 30,224 Liter,<br />
hvilket Kvantum er ank<strong>om</strong>met fra Christiania med 1 norsk Dampskib (3 Reiser).<br />
Herved maa imidlertid bemærkes, at i <strong>de</strong> af <strong>de</strong>t norske Toldvæsen for nævnte<br />
Export udfærdige<strong>de</strong> Dokumenter, hvilke ere blevne foreviste i Vicekonsulatet i<br />
Bor<strong>de</strong>aux, er Kvantiteten opgivet at udgjöre tilsammen 31,375 Liter.
564<br />
13. Petroleum. Denne Artikel, af hvilken en ikke ubety<strong>de</strong>lig Indförsel<br />
fin<strong>de</strong>r Sted fra Amerika til Bor<strong>de</strong>aux, tur<strong>de</strong> ogsaa fortjene at <strong>om</strong>nævnes, da<br />
<strong>de</strong>r for <strong>de</strong>nne Import udfordres Seilfartöier af större Tonnage, liges<strong>om</strong> ogsaa<br />
adskillige saadanne norske Fartöier samt et og an<strong>de</strong>t svensk Skib har <strong>de</strong>ltaget<br />
i <strong>de</strong>nne Fart. Af raa Petroleum indförtes un<strong>de</strong>r forrige Aar 22,019,345 Kg.<br />
mod 17,375,521 Kg. Aar 1888 og 20,488,974 Kg. Aar 1887. Sidstledne<br />
Aar indklarere<strong>de</strong>s i Bor<strong>de</strong>aux, i <strong>de</strong>nne Fragtfart, 2 norake Fartöier, dr. resp.<br />
1,194 og 678 Ton, samt un<strong>de</strong>r 1888 5 ligele<strong>de</strong>s norske Fartöier, dr. gjennemanitlig<br />
926 Ton. Foru<strong>de</strong>n disse Fartöier har imidlertid i <strong>de</strong>n nævnte Indförsel<br />
<strong>de</strong>ltaget flere andre norske Seilskibe, hvilke un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> nuværen<strong>de</strong> Forhol<strong>de</strong> ikke<br />
forek<strong>om</strong>me i Vicekonsulatets Skibslister.»<br />
Om eventuel Indförsel til Rouen af svenske eller norske Landbrugsredskaber<br />
<strong>om</strong>nævnes i <strong>de</strong>n fra <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> Vieekonsulat indsendte Aarsberetning for <strong>1889</strong>,<br />
at ihvorvel Udsigterne til Salg af saadanne Produkter ikke kunne siges at være<br />
sær<strong>de</strong>les store, er <strong>de</strong>r efter <strong>de</strong> anstille<strong>de</strong> Un<strong>de</strong>rsögelser Anledning til at formo<strong>de</strong>,<br />
at mindre Redskaber, saas<strong>om</strong> Plouge, muligens kun<strong>de</strong> fin<strong>de</strong> et Marked<br />
<strong>de</strong>rsteds, un<strong>de</strong>r Forudsætning af at Exportörerne vare villige at overtage Risikoen<br />
med <strong>de</strong> ved et Introduktionsforsög forbundne Udgifter. Lykke<strong>de</strong>s man at kunne<br />
faa Omegnens Landbrugere til at erkjen<strong>de</strong> Fabrikaternes Godhed, tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>t antages,<br />
at et ikke ubety<strong>de</strong>ligt Parti kun<strong>de</strong> afhæn<strong>de</strong>a paa Pladsen, al<strong>de</strong>nstund<br />
Rouen udgjör Mid<strong>de</strong>lpunktet for et ganske vidt<strong>om</strong>fatten<strong>de</strong> Landdistrikt, hvilket<br />
bedst synes at belyses <strong>de</strong>raf, at Ste<strong>de</strong>t er Sæ<strong>de</strong>t for flere Foreninger, hvis<br />
Virks<strong>om</strong>hed gaar ud paa at un<strong>de</strong>rstötte og forfremme Landbrugsvæsenet. Disse<br />
Foreninger ere: »C<strong>om</strong>ices Agricoles», »Syndieat Agricole» og »Chambre Consultative<br />
dAgriculture <strong>de</strong> la Seine Inférieure». I Rouen er endvi<strong>de</strong>re <strong>de</strong>n<br />
kemiske Landbrugskontrolstation for Departementet Seine Inférieure etableret.<br />
Ifölge <strong>de</strong>t franske Toldvæsens statistiske Tabeller, s<strong>om</strong> ikke endnu ere<br />
tilgjængelige længere end for Aaret 1888, har <strong>de</strong>n direkte Indförsel af svenske<br />
og norske Varer til hele Frankrig opgaaet til ne<strong>de</strong>nnævnte Vcerdier:<br />
Indförselen fra Sverige Aar 1888:<br />
Ved Sammenligning med Sveriges hele Import til Frankrige un<strong>de</strong>r Aaret<br />
1887 bemærkes, at for 1888 er Værdien af Tilförselen tiltaget for fölgen<strong>de</strong><br />
Artikler:
565<br />
Derimod er Værdien for 1888 Aars Import til Frankrige af svenske Produkter<br />
aftaget:<br />
Den hele Indförselsværdi for Sveriges Import til Frankrige viser en Tilvæxt<br />
for Aar 1888, mod <strong>de</strong>n samme for 1887, af Frcs 4,335,002.<br />
Indförselen fra Norge Aar 1888:<br />
Den hele Import fra Norge'til Frankrige for Aar 1888 viser en Tilvæxt<br />
i Værdien mod <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Åars af Frcs 11,022,282.<br />
Ved Sammenligning mellem Importziffrene for Aarene 1887 og 1888 sees<br />
Værdien af Indförsélen un<strong>de</strong>r sidstnævnte Aar at have tiltaget for ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong><br />
Varer:<br />
For Aaret 1888 bemærkes <strong>de</strong>rimod en Nedgång i Værdierne af Norges<br />
Import til Frankrige, mod 1887 Åars, for ue<strong>de</strong>nnævnte Artikler:<br />
Frankriges Export til Sverige angives i <strong>de</strong>n franske Toldstatistik at have<br />
for Aar
566<br />
De ovennævnte Aar <strong>om</strong>fatte <strong>de</strong>n Perio<strong>de</strong>, hvis Exportziffre ere tilgængelige,<br />
si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n med Frankrig afslutte<strong>de</strong> seneste Traktat traadte i Kraft.<br />
Frankriges Export til Norge har un<strong>de</strong>r<br />
Om Udförselen af Vin og Druebræn<strong>de</strong>vin fra Bor<strong>de</strong>aux un<strong>de</strong>r sidstledne<br />
Aar anfòrer <strong>de</strong>rværen<strong>de</strong> Vieekonsul i sin til Generalkonsulatet afgivne Aarsberetning<br />
fölgen<strong>de</strong>, her i Oversættelse gjengivet:<br />
»Udförselen af Vin fra Bor<strong>de</strong>aux har un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> opgaaet til<br />
118,125,707 Liter, <strong>de</strong>raf 110,181,714 Liter paa Fa<strong>de</strong> og 7,943,993 Liter<br />
paa Flasker, imod en Udförsel un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar af 111,307,702 Liter,<br />
hvoraf 104,068,893 Liter paa Fa<strong>de</strong> og 7,238,809 Liter paa Flasker.<br />
Deraf exportere<strong>de</strong>s:<br />
»Af Druebræn<strong>de</strong>vin har Udförselen un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sidstledne Aar udgjort<br />
6,354,302 Liter (aleool pur) — <strong>de</strong>raf 3,978,629 Liter paa Fa<strong>de</strong> og 2,375,673<br />
Liter paa Flasker — imod, for Aar 1888, 5,874,789 Liter, <strong>de</strong>raf paa Fa<strong>de</strong><br />
3,603,028 Liter og paa Flasker 2,271,761 Liter.<br />
Heraf exportere<strong>de</strong>s:<br />
»For direkte Export af Druebræn<strong>de</strong>vin, s<strong>om</strong> sòveis udförtes til Sverige,<br />
er un<strong>de</strong>r sidstledne Aar ved Vicekonsulatet i Bor<strong>de</strong>aux, i Henhold til Art. 8<br />
af <strong>de</strong>n gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lstraktat, bleven legaliseret et Antal af 974 Certifikater<br />
og Brklæringer, samt undtagelsesvis for Norge (Christiania) 2 Toldcertifikater<br />
og 1 Deklaration — imod 930 lignen<strong>de</strong> Legalisationer for Sverige og 1 for<br />
Norge un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar. Blandt <strong>de</strong> <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Legalisationer vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
<strong>1889</strong> Åars Export til Sverige angik 299 Toldcertifikater og <strong>de</strong>
567<br />
övrige Oprin<strong>de</strong>lsesbeviser Exportörer etablere<strong>de</strong> i <strong>de</strong> 2:<strong>de</strong> Departementer Charente<br />
(mod 269 Toldcertifikater Aar 1888). Den saale<strong>de</strong>s angivne Udförsel aöveia<br />
til Sverige har udgjort 2,523 Fa<strong>de</strong> af varieren<strong>de</strong> Störrelse, in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong>, efter<br />
livad <strong>de</strong>r er bleven opgivet, 816,702 Liter saa kal<strong>de</strong>t Cognae (af varieren<strong>de</strong><br />
Alkoholstyrko for <strong>de</strong> forskjellige Slags Fa<strong>de</strong> m. v.) mod 2,401 Fa<strong>de</strong>, in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
814,063 Liter Aar 1888.<br />
»Den Paanyfa<strong>de</strong>lse, s<strong>om</strong> i Aaret 1887 tog sin Begyn<strong>de</strong>lse med Henayn til<br />
Departementets (Giron<strong>de</strong>s) Vinproduktion — i<strong>de</strong>t at Resultatet af 1888 Åars<br />
Vinhöst i kvantitativ Henseen<strong>de</strong> med ful<strong>de</strong> 67 % översteg Gjennemsnitsafkastningen<br />
for aarene 1879—87 (s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> andraget til cirka l 1 /, Mill. Hktl.),<br />
me<strong>de</strong>ns 1887 Åars, hvad Kvaliteten angaar, udmærke<strong>de</strong> Vinhöst hav<strong>de</strong> været<br />
33 % un<strong>de</strong>r nævnte Gjennemsnitsafkastning, hvoriniod <strong>1889</strong> Åars Vinhöst med<br />
<strong>om</strong>trent samme Proeentantal hav<strong>de</strong> översteget <strong>de</strong>nne —, har endnu ikke kunnet<br />
gjöre sig gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> i <strong>de</strong>n Grad, at <strong>de</strong>n u<strong>de</strong>nlandske Vinimport for <strong>de</strong>t herværen<strong>de</strong><br />
Exportmarkeds Behov i vsesentlig Mon har kunnet aftage — liges<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t ogsaa tur<strong>de</strong> være usikkert, <strong>om</strong> <strong>de</strong>t overhove<strong>de</strong>t vil blive Tilfæl<strong>de</strong>t, da <strong>de</strong>n<br />
foröge<strong>de</strong> Produktion snarere kan ventes at foranledige en tiltagen<strong>de</strong> Export til<br />
Udlan<strong>de</strong>t, end en Formindskelse af en Tilförsel, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> har henved 10<br />
Åars Hævd —, uagtet en vis Indfly<strong>de</strong>lse, fremkaldt ved <strong>de</strong> foraudre<strong>de</strong> Forhol<strong>de</strong>.<br />
u<strong>de</strong>n Tvivl har vist sig. — Den <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Import har nemlig for<br />
Aar <strong>1889</strong> været <strong>om</strong>trent 16 % mindre end <strong>de</strong>n modsvaren<strong>de</strong> Iudförsel for<br />
hvert af Aarene 1887 og 1888, samt en Ubety<strong>de</strong>lighed (25,000 Hktl.) un<strong>de</strong>r<br />
1886 Åars Import. — I Lighed med hvad Tilfæl<strong>de</strong>t har været un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> 2:<strong>de</strong><br />
nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar har <strong>de</strong>nne Iudförsel alligevel frem<strong>de</strong>les været större<br />
end <strong>de</strong>t modsvaren<strong>de</strong> Åars Export, nemlig 32 %, hvorimod <strong>de</strong>t <strong>om</strong>handle<strong>de</strong><br />
Proeentantal for 1886, 1887 og 1888 har været resp. 30, 62 og 87 %.<br />
For Aarene 1882 —1885 har <strong>de</strong>nne Tilförsel været noget lavere end <strong>de</strong>n modsvaren<strong>de</strong><br />
Export (<strong>om</strong>trent 10 % for hvert af Aarene), me<strong>de</strong>ns Importen Aar<br />
1881 for förste Gäng viste sig at være större end Exporten.<br />
»Den <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Import har fra ne<strong>de</strong>nnævnte Lan<strong>de</strong> udgjort:<br />
Om Bor<strong>de</strong>aux' Küpfishmarked anförer bemeldte Vicekonsul, at Ste<strong>de</strong>ts<br />
Ldförsel af V<strong>år</strong>en un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t sidstledne Aar har belöbet sig til 9,857,197 Kg.<br />
mod 11,048,119 Kg. Aar 1888, af hvilken Kvantitet blöt en ringe Mæng<strong>de</strong> —<br />
63,044 Kg. Klipfisk Aar <strong>1889</strong> mod 41,256 Kg. Aar 1888 — er bleven exporteret<br />
enten s<strong>om</strong> Proviant til Fartöier eller un<strong>de</strong>r u<strong>de</strong>nlandsk Flag, og for<br />
hvilken Kvantitet saale<strong>de</strong>s ingen Exportpremie er bleven godtgjort. — For<br />
<strong>de</strong>n övrige un<strong>de</strong>r Aar <strong>1889</strong> udförte Kvantitet er til Bor<strong>de</strong>aux' Exportörer udbetalt<br />
i Premie et Belöb af Frcs 1,567,072, mod 1,761,098 Frcs Aar<br />
1888. — Tilförselen fra <strong>de</strong>t franske Havsfiske (s<strong>om</strong> ifölge Toldopgaver anslaaes<br />
til 26.897,501 Kg. Aar <strong>1889</strong>, mod 26,915,927 Kg. Aar 1888) har, efter <strong>de</strong><br />
for Bor<strong>de</strong>aux Marked udarbei<strong>de</strong><strong>de</strong> specielle Opgaver, udgjort 27,185,475 Kg.<br />
for Aar <strong>1889</strong> mod 26,276,923 Kg. Aar 1888.
568<br />
Angaaen<strong>de</strong> Frankriges Vinhöst un<strong>de</strong>r forrige Aar tilla<strong>de</strong>r jeg mig at her<br />
medtage efterfölgen<strong>de</strong> Uddrag af en fra Generalkonsulatet til <strong>de</strong>t Kongl. U<strong>de</strong>nrigs<strong>de</strong>partement<br />
af <strong>de</strong>n 8 Januar <strong>de</strong>tte Aar afgiven Indberetning <strong>de</strong>sangaaendc.<br />
I <strong>de</strong> officielle Opgaver över Vinhösten for <strong>1889</strong> anslaaes Afkastningen at<br />
have været 23,223,600 Hktl., hvilket Ziffer udviser en Pormindskelse mod<br />
foregaaen<strong>de</strong> Aar af 6,878,500 Hktl. samt 6,708,100 Hktl. mindre end Mid<strong>de</strong>lhösten<br />
for <strong>de</strong> 10 seneste Aar. Fjoraarets mindre Udbytte tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>ls være<br />
at tilskrive <strong>de</strong>n Ska<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> er forvoldt af Phylloxeraen, i Förening med »Mill<strong>de</strong>vr»<br />
og »Blackrot» samt endnu en an<strong>de</strong>n Parasit benævnt »Cocbylis», og <strong>de</strong>ls<br />
at Veiret var ugunstigt un<strong>de</strong>r Vinrankens Bl<strong>om</strong>stringstid samt Druernes Udviklingsperio<strong>de</strong>.<br />
Den nye Vins Kvalitet skal have vist sig at være god i <strong>de</strong>t sydläge<br />
FraDkrige, Champagne og Bourgogne, me<strong>de</strong>ns i visse andre Egne <strong>de</strong>t skal<br />
have været nödvendigt at tilsætte Viner med Sukker for at forbedre V<strong>år</strong>en.<br />
Fra <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tte Generalkonsulat hören<strong>de</strong> Vicekonsuler, s<strong>om</strong> have sin Station<br />
i Departementer, hvor Vindyrkning fin<strong>de</strong>r Sted, er bleven indberettet, at i Departementet<br />
Charente hav<strong>de</strong> Afkastningen været for<strong>de</strong>lagtig paa <strong>de</strong> Ste<strong>de</strong>r, hvor<br />
Vingaar<strong>de</strong>ne hav<strong>de</strong> un<strong>de</strong>rgaaet methodisk Behandling mod Parasiter. Vinstokken<br />
hav<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s for <strong>de</strong> bedst stelte Biend<strong>om</strong>mes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> givet et Produkt<br />
med en Gehalt af indtil 7 à 8 % Alkohol, hvorimod an<strong>de</strong>tsteds, hvor Jor<strong>de</strong>n<br />
enten slet ikke eller blöt i kortere Tid hav<strong>de</strong> været un<strong>de</strong>rkastet Behandling<br />
mod Ska<strong>de</strong>insekter, Vinen kun gav en Styrke af knapt 3 %. — I <strong>de</strong>t nævnte<br />
Departement var Vinens Beskaffenhed udfal<strong>de</strong>n mere tilfredsstillen<strong>de</strong> end un<strong>de</strong>r<br />
forrige Aar, men Kvantiteten hav<strong>de</strong> været mindre. Vinstokkenes stigen<strong>de</strong> Forbedring<br />
synes <strong>de</strong>rhos at være tilste<strong>de</strong>. Paa Öen Oléron viser Phylloxeraen at have<br />
udbredt sig end y<strong>de</strong>rligere, men ved at anven<strong>de</strong> Midler mod »Mill<strong>de</strong>w» har<br />
man opnaaet en Höst af vel modne Druer, og Vinen har, især<strong>de</strong>leshed for <strong>de</strong>n<br />
hvi<strong>de</strong>s Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, været af god Beskaffenhed. Paa Öen Ré har Udfal<strong>de</strong>t<br />
fornemmelig for <strong>de</strong>n rö<strong>de</strong> Vin været gunstig og Kvaliteten fremragen<strong>de</strong>.<br />
Vinafkastningen for Departementet Giron<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> kan anslaaes<br />
til 2,148,516 Hktl. mod 2,666,535 Hktl. Aar 1888 samt 1,154,519 Hktl.<br />
Aar 1887. Om <strong>de</strong>n nye Vares Beskaffenhed i sin Helhed er bleven udtalt,<br />
at <strong>de</strong> rö<strong>de</strong> Vine har lykke<strong>de</strong>s godt, da <strong>de</strong> ere fyldige og rige paa Farve samt<br />
af fin Smag og passen<strong>de</strong> Styrke, hvorfor <strong>de</strong> ansees at være 1888 Åars Vine<br />
overlegne, hvorimod <strong>de</strong> ikke k<strong>om</strong>me op mod <strong>de</strong>n Vare, s<strong>om</strong> producere<strong>de</strong>s Aar<br />
1887. Det <strong>om</strong>nævnes i Förbin<strong>de</strong>lse hermed, at <strong>de</strong>t især<strong>de</strong>leshed har været <strong>de</strong><br />
höit beliggen<strong>de</strong> Vingaar<strong>de</strong> i Distriktet Médoc s<strong>om</strong> begunstige<strong>de</strong>s af en god Afkastning,<br />
me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> lavere beliggen<strong>de</strong> Vinmarker ofte have givet et uheldigt<br />
Resultat. I <strong>de</strong>t Hele taget tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>t kunne siges, at Vinproduktionen viser<br />
sig at være i Fremadskri<strong>de</strong>n<strong>de</strong>.<br />
I Departementet Län<strong>de</strong>s var Vinhösten större end <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar,<br />
men i Departementet Basses Pyrenées, hvor Udsigterne til en god Höst hav<strong>de</strong><br />
været <strong>de</strong> bedste, var Afkastningen paa mange Ste<strong>de</strong>r ujævn, paa Grund af <strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r Indsamlingen hersken<strong>de</strong> ska<strong>de</strong>lige Veir. Kvantiteten blev <strong>de</strong>rfor kun<br />
s<strong>om</strong> en Mid<strong>de</strong>lhöst, men Beskaffenhe<strong>de</strong>n opgives overhove<strong>de</strong>t at være god.<br />
Nogen Förändring i <strong>de</strong> i <strong>de</strong>tte Distrikt etablere<strong>de</strong> svenske og norske<br />
Firmaer har ikke fun<strong>de</strong>t Sted. S<strong>om</strong> nyt oprettet norsk Han<strong>de</strong>lshus i Havre<br />
kan nævnes Firmaet Mikkelsen & Jolly, s<strong>om</strong> in<strong>de</strong>haves af Nordman<strong>de</strong>n Tellef<br />
Michael Mikkelsen og s<strong>om</strong> driver Han<strong>de</strong>l med Kul og Bræn<strong>de</strong>ved samt Stentöi.<br />
Jens J. G. Nicolaysen,<br />
t. f. Generalkonsul.
Genua <strong>de</strong>n 6 juni 1890.<br />
569<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.}<br />
De Forene<strong>de</strong> Hägers Skibsfart paa Genuas Generalkonsulsdistrikt i Aaret<br />
<strong>1889</strong> stiller sig saale<strong>de</strong>s:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Optjente Bruttofragter var for<br />
Norske Fartöier:<br />
Skibsfarten paa selve Hovedstationen har, sammenholdt med <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar, stulet sig saale<strong>de</strong>s:<br />
Af svenske og norske Dampskibe ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>r i 1880 alene 8 af tilsammen<br />
4,060 Tons Drægtighed (Vieekonsulsstationerne sat ud af Betragtning), me<strong>de</strong>ns<br />
Besöget af Dampskibe i <strong>de</strong> sidste 5 Aar har udgjort:<br />
Der vil af disse Tal bl. a. bemærkes en ganske bety<strong>de</strong>lig Forögelse af<br />
Gjennemsnitsdrægtighe<strong>de</strong>n.
570<br />
Af <strong>de</strong> svenske Fartöier, s<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> besögte Distriktets Havne, ank<strong>om</strong> tre<br />
fra Sverige med Trælast, to Seilfartöier fra Vestindien med Farvetræ og et<br />
Dampskib fra Sortehavet med Kornladning. Trælastfragterne fra Östersöen<br />
dreie<strong>de</strong> sig i <strong>1889</strong> <strong>om</strong>kring 70 Frcs pr Standard. Fragten fra Vestindien<br />
udgjor<strong>de</strong> for <strong>de</strong>t ene Skibs Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> 44 Frcs*, for <strong>de</strong>t an<strong>de</strong>t 51 Frcs<br />
pr Ton, me<strong>de</strong>ns Kornfragten fra Sortehavet her til Genua i <strong>1889</strong> betaltes med<br />
2 Frcs 30 C. pr Charge.<br />
Af <strong>de</strong> norske Fartöier ank<strong>om</strong> 24 Dampskibe fra Norge med Fiskevarer.<br />
Dette var u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> mindre Fartöier, <strong>de</strong> fleste paa mellem 300 og 400<br />
Reg.-Ton, sjel<strong>de</strong>n över 500 Reg.-Ton. Saagodts<strong>om</strong> samtlige disse Dampskibe<br />
ank<strong>om</strong> först hertil efteråt have udlosset en Del af sin Ladning i spanske og<br />
portugisiske Havne og fortsatte hyppigt herfra med Restladning til andre italienske<br />
Havne. I Almin<strong>de</strong>lighed tage disse Fartöier paa Tilbageturen Saltfragt<br />
fra Mid<strong>de</strong>lhavet eller indtræ<strong>de</strong> af og til i Maanedsbefragtning her. Fiskefragterne<br />
fra Bergen udgjor<strong>de</strong> i <strong>1889</strong> for Stokfisk i Almin<strong>de</strong>lighed c:a Frcs 1"70<br />
pr Vog, fra Hammerfest c:a Frcs 17 5, Klipfiskfragterne c:a 60 Centimes pr Vog.<br />
Samtlige övrige norske Dampskibe ere ank<strong>om</strong>ne hertil med Varer fra andre<br />
Lan<strong>de</strong>, <strong>de</strong>ls fra England med Stenkul, <strong>de</strong>ls fra <strong>de</strong>t Sorte Hav med Korn, <strong>de</strong>ls<br />
fra Japan og en<strong>de</strong>lig i saakal<strong>de</strong>t Maanedsfragt paa Mid<strong>de</strong>lhavet. De Dampskibe,<br />
<strong>de</strong>r have hävt Kulfragter fra England, have for <strong>de</strong>t meste været store<br />
Fartöier af en Drægtighed fra 1,300 til 1,900 Reg.-Ton. De fleste af disse<br />
Dampskibe have været paa Udreise og have alene taget Kulfragterne fra England<br />
for herfra at indtræ<strong>de</strong> i an<strong>de</strong>n Fragtfart, enten paa Sortehavet eller paa<br />
asiatiske Farvan<strong>de</strong>. Kulfragterne fra England udgjor<strong>de</strong> i <strong>1889</strong> 9 Sh. à 9 Sh.<br />
6 D. og noget <strong>de</strong>rover pr Ton.<br />
Mere og mindre regelmæssigt har <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> faret <strong>om</strong>kring 20 norske<br />
Dampere i Kornfragt mellem Havne ved <strong>de</strong>t Sorte Hav (Berdiansk, Novorussisk,<br />
O<strong>de</strong>ssa, Taganrog) og Liguriens samt övrige italienske Ste<strong>de</strong>r. Fragterne have,<br />
s<strong>om</strong> ovenfor anfört, udgjort Frcs 2'30 (à Frcs 2'40) pr Charge. Dette har<br />
været store Fartöier fra 800 lige op til 1,800 Reg.-Ton.<br />
To större norske Dampere (1,650 og 1,250 Reg.-Ton) ank<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> fra<br />
Japan med Ris, Rapssæd og Hve<strong>de</strong>. 50 Sh. pr Ton for Ris, 37 Sh. 6 D.<br />
for Rapssæd og 35 Sh. for Hve<strong>de</strong>.<br />
En<strong>de</strong>lig har, s<strong>om</strong> anfört, en Del mindre Dampskibe været engagere<strong>de</strong> i<br />
Maanedsfragt i Mid<strong>de</strong>lhavet (Vin, Olie, Tunfisk etc.) Dette har været Fartöier<br />
paa <strong>om</strong>kring 300 à 400 Reg.-Ton. Maanedsfragten for Fartöi med Mandskab,<br />
men Kul og övrige Omkostninger afholdt af Befragteren, har dreiet sig <strong>om</strong><br />
4,500 à 5,500 Kröner pr Maaned eller noget <strong>de</strong>rover.<br />
Seilfartöierne have været befragte<strong>de</strong> med B<strong>om</strong>uld (Kr. 66 pr Ton) og<br />
Farvetræ (Kr. 41 pr Ton) fra Amerika, Gaskul fra Australien (Kr. 27 pr Ton),<br />
Lerjord fra England (Kr. 15 pr Ton) og Beg fra Arehangel (Kr. 31 pr Ton).<br />
Da Udförselen her fra Genua kun spiller en li<strong>de</strong>n Rolle i Forhold til <strong>de</strong>n<br />
bety<strong>de</strong>lige Indförsel, er <strong>de</strong>t en Selvfölge, at <strong>de</strong>t altid vil vise sig vanskeligt<br />
at erhol<strong>de</strong> Udfragter herfra, og i saa Henseen<strong>de</strong> er <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t sidst forlöbne<br />
Aar ikke skeet nogen Förändring. De Fragter, s<strong>om</strong> vore Seilskibe erhol<strong>de</strong><br />
herfra, er i Almin<strong>de</strong>lighed Stykgods- eller Marmorfragter til Syd- og Nordamerika.<br />
Nogen fast Rute eller nogenlun<strong>de</strong> regelmæssig Fart paa Genua fra <strong>de</strong><br />
Forene<strong>de</strong> Riger har ikke været un<strong>de</strong>rholdt af noget af <strong>de</strong> hertil ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Dampskibe. Da <strong>de</strong>r imidlertid af og til fremk<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>rtil sigten<strong>de</strong> Projekter,<br />
* Stipuleret 37 Sh. pr Ton og '/a <strong>de</strong>raf for Dækslasten.
571<br />
og <strong>de</strong>r ikke saa sjel<strong>de</strong>n rettes direkte eller indirekte Forespörgsler til Generalkonsulatet,<br />
tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>t være af Interesse noget nærmere at <strong>om</strong>handle <strong>de</strong>tte Spòrgsmaal,<br />
seet fra herværendc Ståndpunkt. Med engang at sætte et saa stort Apparat<br />
igång s<strong>om</strong> en 3-ugentlig eller maanedlig — eller, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t endog har været<br />
nævnt — 14-daglig Dampskibsfart fra svenske og norske Havne hertil,<br />
vil<strong>de</strong> vistnok være et temmelig risikabelt Foretagen<strong>de</strong>. De Forhol<strong>de</strong>, hvoraf<br />
en saadan Sägs Gjennemförelse afhænger, ere saa mangearte<strong>de</strong> og vexlen<strong>de</strong>, at<br />
<strong>de</strong>t er overor<strong>de</strong>ntlig vanskeligt paa Forhaand at have nogen bestemt Formening<br />
<strong>de</strong>r<strong>om</strong>. Det vil<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r enhver Omstændighed være i höieste Grad at anbefale<br />
at begyn<strong>de</strong> forsögsvis og til en Begyn<strong>de</strong>lse ikke at vove for store Kapitaler,<br />
da <strong>de</strong>t, selv i bedste Fald, neppe er at vente at <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> fra Begyn<strong>de</strong>isen<br />
skul<strong>de</strong> tilfal<strong>de</strong> en saadan Lime saa stor regelmæssig Varetransport,<br />
at <strong>de</strong>n strax skul<strong>de</strong> lönne sig. Foretagen<strong>de</strong>t maatte i läng Tid være forberedt,<br />
Förbin<strong>de</strong>lser slutte<strong>de</strong> og Erfaringer indhente<strong>de</strong>. Men begyn<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> sagt,<br />
forsigtigfc, saa at Foretagen<strong>de</strong>t ikke betynges med for store Tab fra <strong>de</strong>n förste<br />
Tid, tör <strong>de</strong>r vistnok være Pläds for en saadan Linie, og <strong>de</strong>ns Fremgang vil<strong>de</strong><br />
selvfölgeligt betegne et overor<strong>de</strong>ntlig glæ<strong>de</strong>ligt Fremskridt i vor k<strong>om</strong>mercielle<br />
UdvikliDg.<br />
De Ste<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> forskjellige Alternativer have været nævnte s<strong>om</strong> eventuelle<br />
Anlöbsste<strong>de</strong>r, ere, med Göteborg eller Christiania s<strong>om</strong> üdgangssted, fölgen<strong>de</strong>:<br />
Antwerpen, Bor<strong>de</strong>aux, Bilbao, Oporto, Lissabon, Cadiz. Gibraltar, Malaga,<br />
Valencia, Tarragona, Barcelona, Marseille, Genua, Livorno, Neapel, Messina,<br />
Trapani og muligens Algier.<br />
De nuværen<strong>de</strong> Linier, <strong>de</strong>r Lave optaget Genua s<strong>om</strong> Anlöbssted, og s<strong>om</strong><br />
kunne sammenlignes med <strong>de</strong>n paa Bane bragte skandinaviske Linie, ere fölgen<strong>de</strong>:<br />
1. Wilson Line. 2 Gange maanedlig Hull—Genua—Neapel—Retur.<br />
2. Nord<strong>de</strong>utscher Lloyd, statsuu<strong>de</strong>rstöttet Linie mellem Bremerhafen og<br />
Östasien samt Australien. Skibene anlöbe Genua <strong>om</strong>kr. hver 20:<strong>de</strong> Dag i hver<br />
Retning.<br />
3. Sl<strong>om</strong>an-Linien. 3 Gange maanedlig Hamburg—Barcelona—Genua og<br />
Kysten nedover til Sicilien—Retur.<br />
4. Forene<strong>de</strong> Danske Dampskibsselskab. 1 Gäng maanedlig (Stettin)—<br />
Kjöbenhavn—Antwerpen—Barcelona—Genua—Livorno—Givita Vecchia—Neapel—Sicilien—Spanske<br />
Havne—Retur—Kjöbenhavn. Denne Linie har Dampskibe,<br />
<strong>de</strong>r läste 1,200 à 1,800 Ton. Det lä<strong>de</strong>r til, at Limen er i god Udvikling.<br />
Dampskibene bringe Stykgods. Her paa Pladsen udlosse <strong>de</strong> dog sjel<strong>de</strong>n<br />
större Kvanta af Varer. Det s<strong>om</strong> <strong>de</strong> bringe hertil, er væsentlig Sukker,<br />
Staal og Jern fra Antwerpen.<br />
5. Société John Cockerill <strong>de</strong> Seraing i Antwerpen (Repræsentant Edgard<br />
Sadvine, Antwerpen). Dette Selskabs Skibe begyndte at anlöbe Genua i 1878.<br />
Dengang anlöb <strong>de</strong> Pladsen 4 à 5 Gange aarlig. Der begyndtes med en Damper,<br />
men <strong>de</strong>r foröge<strong>de</strong>s stadig, indtil Farten i 1888 stod paa sit Höi<strong>de</strong>punkt. Dampskibene<br />
anlöb da Genua og andre italienske Havne c:a 20 Gange aarlig. Selskabet<br />
skal have besid<strong>de</strong>t 12 Dampere. De ere af temmelig forskjellig Störrelse,<br />
läste fra 1,100 til 2,500 Ton. Selskabet har Jernværker i Belgien, og<br />
<strong>de</strong>t var for at före <strong>de</strong>ts Produkter, væsentlig Jernbaneskioner, at Farten oprin<strong>de</strong>lig<br />
igångsattes. De före Stykgods, Jern og Staal, Mineralolie, Stearinlys,<br />
Stivelse, Papir o. s. v. og anlöbe i Regelen Savona, Genua, Livorno, Neapel,<br />
Sicilien, gaa <strong>de</strong>rpaa över til Nordafrika (Oran), hvor væsentlig hentes Jernmalm<br />
fra Selskabets egne Gruber for at tjene s<strong>om</strong> Raastof ved Selskabets Jernværker<br />
i Belgien. Det synes s<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong>tte Selskab nu i nogen Grad har<br />
indskræDket sin Fart her paa Italien — af hvilken Grund, vi<strong>de</strong>s ikke. Det
572<br />
eiend<strong>om</strong>melige ved <strong>de</strong>tte Foretagen<strong>de</strong> er, at <strong>de</strong>t væsentlig er igangsat og un<strong>de</strong>rholdt<br />
for at befordre Selakabets egne Produkter og Baastoffe og alene ved Si<strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>raf har övertaget Transport af andre Varer.<br />
De Artikler, s<strong>om</strong> for Ti<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mc hertil fra Sverige og Norge, og s<strong>om</strong><br />
kunne antages at ville blive Gjenstand for en eventuel svensk-norsk Linies<br />
Transport, ere for Ti<strong>de</strong>n ikke mangearte<strong>de</strong> og bestaa væsentlig af svensk Jern<br />
og Staal, Trælast og norske Fiskeprodukter samt en<strong>de</strong>lig en<strong>de</strong>l Træmasse fra<br />
begge Lan<strong>de</strong>. Af andre Artikler gaar <strong>de</strong>r endnu saa ubety<strong>de</strong>ligt, at <strong>de</strong>rmed<br />
ikke kan gjöres nogen Beregning. Da alt svensk Jern k<strong>om</strong>mer hertil i fremme<strong>de</strong><br />
Skibe (över Hamburg og Hull), er <strong>de</strong>t vanskeligt at angive Kvantiteten,<br />
i<strong>de</strong>t nemlig Toldkammeret i sine Opgaver alene klassiflcerer V<strong>år</strong>en efter <strong>de</strong>t<br />
Flag, hvorun<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n importeres; men efter un<strong>de</strong>rhaan<strong>de</strong>n anstille<strong>de</strong> Un<strong>de</strong>rsögelser<br />
kan dog angives fülgen<strong>de</strong> approximative Tal: 1887: 1,400,000 Kg.<br />
Jern, 32,000 Kg. Staal, 1888: 900,000 Kg. Jern, 110,000 Kg. Staal. I<br />
<strong>1889</strong> importere<strong>de</strong>s hersteds över Hull 496,414 Kilogr. svensk Jern og över<br />
Hamburg til Genua, Livorno, Neapel, Messina, Palermo og Catania tilsammen<br />
4,129,108 Kg. svensk Jern (hvormeget <strong>de</strong>r udlosse<strong>de</strong>s paa hvert af disse Ste<strong>de</strong>r,<br />
har ikke med fuldk<strong>om</strong>men Sikkerhed kunnet erhol<strong>de</strong>s oplyst). Af gamle<br />
Jernbaneskinner k<strong>om</strong> hertil fra Sverige i 1888 i direkte Fartöi 900 Ton. —<br />
Den svenske Trælast k<strong>om</strong>mer altid hertil i hele Skibaladninger fra Ostersöhavnene,<br />
og <strong>de</strong>r vil<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s neppe kunne paaregnes syn<strong>de</strong>rlige Trævarer med<br />
en Dampskibslime for Stykgods u<strong>de</strong>n muligens med Ti<strong>de</strong>n en<strong>de</strong>l færdige Döre<br />
og Vinduer, naar disse Artikler kun<strong>de</strong> indarbei<strong>de</strong>s paa Pladsen. — Af norske<br />
Fiskevarer befordres <strong>de</strong>n al<strong>de</strong>les overveien<strong>de</strong> Del af direkte mindre Dampskibe,<br />
og da <strong>de</strong>nne Fart er i god Udvikling, er <strong>de</strong>r ingen Sandsynlighed for, at en<br />
Stykgodslinie kun<strong>de</strong> faa syn<strong>de</strong>rlig af <strong>de</strong> Kvanta, <strong>de</strong>r befordres med disse, hvorimod<br />
<strong>de</strong>r vel vil<strong>de</strong> være Udsigt til at Linien kun<strong>de</strong> overt&ge en Del af <strong>de</strong><br />
norske Fiskevarer, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>me hertil via Hull og Hamburg, og s<strong>om</strong> i <strong>1889</strong><br />
udgjor<strong>de</strong>: a. via Hull Klipfisk 11,390 Kg., Stokfisk 120,165 Kg., Trän 266<br />
Tdr; b. via Hamburg: Klipfisk 197,235 Kg., Stokfisk 1,164,987 Kg., Trän<br />
77 Tdr. Her maa dog bemærkes, at en stor Del af <strong>de</strong>n Fisk, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer<br />
via Hamburg, er Finmarksfisk, og da Finmarksexportörerne ikke hersteds have<br />
syn<strong>de</strong>rlig direkte Förbin<strong>de</strong>lse, er <strong>de</strong>t vel sandsynligt, at Hamburgerlinien her<br />
frem<strong>de</strong>les vil<strong>de</strong> behol<strong>de</strong> en stor Del af <strong>de</strong>nne Transport. Det s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer<br />
hertil af svensk og norsk Træmasse og Hesteskosöm samt andre Jernvarer,<br />
vil<strong>de</strong> vel imidlertid fortrinsvis tilfal<strong>de</strong> en eventuel skandinavisk Lime, men<br />
disse Artiklers Import hersteds er endnu temmelig ubety<strong>de</strong>lig.<br />
Da <strong>de</strong>r s<strong>om</strong> eventuelle Anlöbsste<strong>de</strong>r for en svensk-norsk Linie har været<br />
nævnt Antwerpen, Bor<strong>de</strong>aux, spanske og portugisiske Havne samt Marseille,<br />
bör <strong>de</strong>t til <strong>de</strong>t her behandle<strong>de</strong> Spörgsmaals grundige Udredning ogsaa un<strong>de</strong>rsòges<br />
hvad <strong>de</strong>r fra <strong>de</strong> nævnte Ste<strong>de</strong>r indfòres her paa Pladsen, til Bedömmelse<br />
af, hvilke Varer <strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> tilfal<strong>de</strong> en ny skandinavisk Linie. Efter <strong>de</strong> sidst<br />
foreliggen<strong>de</strong> statistiske Opgaver k<strong>om</strong> <strong>de</strong>r hertil aarlig un<strong>de</strong>r
573<br />
Det er da sandsynligt, att en eventuel skandiuavisk Linie, s<strong>om</strong> Anlöb belgiske,<br />
franske, spanske og portugisiske Havne, vil<strong>de</strong> kunne gjöre Regning paa<br />
Befordring af en Del af disae Varer.<br />
Nogen syn<strong>de</strong>rlig Varetransport herfra vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>r formentlig neppe kunne<br />
paaregnes. Genua er et stort Importsted, men Exporten spiller i Forhold <strong>de</strong>rtil,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t ne<strong>de</strong>nfor vil fin<strong>de</strong>s oplyst, kun en un<strong>de</strong>rordnet Rolle. At <strong>de</strong>r vil<strong>de</strong><br />
tilfal<strong>de</strong> en eventuel Linie nogen Varetransport fra Genua til <strong>de</strong> andre Ste<strong>de</strong>r<br />
längs Kysten, er vel sandsynligt, men <strong>de</strong>tte bör dog ikke opstilles s<strong>om</strong> nogen<br />
bety<strong>de</strong>lig Faktor i Beregningen.<br />
Stykgodsfragterne fra Skandinavien til italienske Havne ere ikke ganske<br />
lotte at opgive, men tilosernielsesvis kan dog opgives fölgen<strong>de</strong> Fragter paa enkelte<br />
Artikler:<br />
Jern 20 Sh. pr Ton, Bly D:o, Tegl D:o, Træmasse (vaad) 25 Sh., tör<br />
30 Sh., Beg 5 Sh. pr Fad, Benmel 27 Sh. 6 D. pr Ton, Cement 20 Sh.,<br />
Droguer 30 à 40 Sh., Klipfisk i presse<strong>de</strong> Baller 30 Sh., Stokfisk 45 Sh..<br />
Hu<strong>de</strong>r vaa<strong>de</strong> saltedo 25 Sh., torre 40 Sh., Manufakturvaror 25 Sh. pr Cub.-<br />
Meter, Læ<strong>de</strong>r i Kasser 20 Sh. pr Cub.-M., Möbler 20 Sh. pr Cub.-M., Papir<br />
i Baller 25 Sh. pr Ton, Papir i Kasser 25 Sh. pr Cub.-Meter. Flanker og<br />
Bord efter Akkord pr Standard. Fyrstikker 20 Sh. pr Cub.-M. eller 30 Sh.<br />
pr Ton. Öl i Kasser 20 Sh. pr Cub.-M. eller 30 Sh. pr Ton, paa Fad 30<br />
Sh. pr Ton, alt med 10 % Kaplake. Fragterne fra italienske Havne til<br />
Skandinavien synes for Stykgodsets Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> at være noget höiere.<br />
Om end disse Exempler ikke ere udtömmen<strong>de</strong>, og <strong>om</strong> <strong>de</strong> opgivne Priser<br />
end kunne være Gjenstand for större og mindre Modifikationer, saa tur<strong>de</strong> <strong>de</strong><br />
dog in<strong>de</strong>bol<strong>de</strong> nogen Veiledning.<br />
Havne-Afgifterne for Dampskibe, <strong>de</strong>r k<strong>om</strong>me fra u<strong>de</strong>nlandske Havne til<br />
Genua, er<br />
pr Ton.<br />
1 Lira pr Ton for hvert Anlöb, ved Abonnement 4 Lire aarlig<br />
Seilskibe, <strong>de</strong>r k<strong>om</strong>me fra Havne u<strong>de</strong>nfor Mid<strong>de</strong>lhavet, betale:
574<br />
Seilskibe, <strong>de</strong>r k<strong>om</strong>me fra Havne ved Mid<strong>de</strong>lhavet, betale:<br />
Lodspengene udgjöre:<br />
for Fartöier, <strong>de</strong>r stikke indtil 3 Meter Dybt, fast Taxt 35 Lire <strong>om</strong> Dagen<br />
og 40 Lire <strong>om</strong> Natten;<br />
for dybere gaaen<strong>de</strong> Fartöier <strong>de</strong>rtil for hver Meter <strong>de</strong>rover 20 Lire otn<br />
Dagen og 21 Lire <strong>om</strong> Natten.<br />
For Tjeneste över 12 Timer 5 Lire pr Dag. Til <strong>de</strong>n Lods, s<strong>om</strong> förer<br />
Fartöiet ud af Havnen, betales Halv<strong>de</strong>len af <strong>de</strong> ovenfor staaen<strong>de</strong> for Indlöbet<br />
bestemte Taxter.<br />
Der paahviler ikke <strong>de</strong> hertil ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Fartöier Lodspligt.<br />
Ballast koster: Almin<strong>de</strong>lig Grus-Ballast for Dampere Lire 2"50 pr Ton,<br />
for Seilskibe Lire 2"2 5 pr Ton. Stenballast Lire 3 à 4 pr Ton.<br />
Vand koster fra Vandbaa<strong>de</strong>ne 4 Lire pr 1,000 Liter, fra Vandledningen<br />
1 Lira pr 1,000 Liter.<br />
Nogen livligere Han<strong>de</strong>lsförbin<strong>de</strong>lse med De forene<strong>de</strong> Eiger vil ikke lettelig<br />
kunne udvikle sig, saalænge <strong>de</strong>r endnu mangler en regelmæssig og nogenlun<strong>de</strong><br />
direkte K<strong>om</strong>munikation, i<strong>de</strong>t Omladningen i dansk, tydsk eller engelsk Havn<br />
baa<strong>de</strong> medförer Tidsspil<strong>de</strong> og fölelige Omkostninger. Indförselen fra <strong>de</strong>n Skandinaviske<br />
Halvö har da ogsaa i <strong>1889</strong> frem<strong>de</strong>les i <strong>de</strong>t væsentlige indskrænket sig<br />
til <strong>de</strong> Varer, s<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> længe have vun<strong>de</strong>t Indgang paa Pladsen, nemlig<br />
svensk Trælast, <strong>de</strong>r k<strong>om</strong>mer i direkte Seilfartöier, svensk Jern, <strong>de</strong>r k<strong>om</strong>mer<br />
över Hamburg og Hull, samt norske Fiskevarer, hvoraf <strong>de</strong>n störste Del iudföres<br />
i direkte Dampskibe samt ikke ubety<strong>de</strong>lige Partier <strong>de</strong>rhos ogsaa i tydske<br />
og engelske Dampskibe.<br />
Hvad <strong>de</strong>r u<strong>de</strong>nfor disse Hovedartikler indföres hersteds af svenske og norske<br />
Produkter, er endnu temmelig ubety<strong>de</strong>ligt, hvorvel <strong>de</strong>r synes at være Tegn<br />
til at en livligere Han<strong>de</strong>lsförbin<strong>de</strong>lse ved driftig Benyttelse af Konjunkturerna<br />
skul<strong>de</strong> kunne oparbei<strong>de</strong>s — alt forudsat nödvendige K<strong>om</strong>munikationsmidler.<br />
Jern og Staal. Da, s<strong>om</strong> nævnt, alt svenskt Jern og Staal k<strong>om</strong>mer hertil<br />
i fremme<strong>de</strong> Skibe, er <strong>de</strong>t ikke let med Nöiagtighed at k<strong>om</strong>me efter <strong>de</strong>t importera<strong>de</strong><br />
Kvantum, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong> officielle Opgaver angive Varernes Oprin<strong>de</strong>lse efter<br />
<strong>de</strong>t Flag, hvorun<strong>de</strong>r <strong>de</strong> ere indförte. Det svenske Jern, s<strong>om</strong> er indfört via<br />
Hamburg, vil saale<strong>de</strong>s i Toldvæsenets Opgaver her være opfört s<strong>om</strong> tydsk Vare.<br />
Ved privat Imö<strong>de</strong>k<strong>om</strong>menhed har <strong>de</strong>t imidlertid lykkets Generalkonsulatet ogsaa<br />
iaar at faa saavidt brugelige Opgaver, at Indförselen for <strong>de</strong>t sidste Aar,<br />
sammenlignet med <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong>, approximativt kan beregnes. Der indförtes<br />
saale<strong>de</strong>s af svensk Jern og Staal:<br />
* Samtlige Havneafgifter tilfal<strong>de</strong> Staten, <strong>de</strong>r er lier af Havnen. Hverken af Fartöier<br />
eller Varer er nogen K<strong>om</strong>munalafgift at erlægge til Bestri<strong>de</strong>lse af Udgifterne til <strong>de</strong>t lokale<br />
Havnevæsen, Bryggeanlæg m. m. Af Dokanlæggene for Reparation af Fartöier tilhörer <strong>de</strong>n<br />
saakaldte »Darsena» Gennni K<strong>om</strong>mune. To andre store Dokaolæg ere un<strong>de</strong>r Arbei<strong>de</strong> og ere<br />
koncessionere<strong>de</strong> Entreprenörer paa 30 Aar, fra hvilken Tid <strong>de</strong> skulle overgaa til Staten, s<strong>om</strong><br />
har tilskudt henved 7 Millioner Lire til <strong>de</strong>res Udförelse. En i Havnen væren<strong>de</strong> Fly<strong>de</strong>dok<br />
tilhörer et privat Selskab, s<strong>om</strong> herfor betaler Staten en Aarlig Afgift.<br />
Af Havnevæsenets üdgifter tilsky<strong>de</strong>r Staten 80 %, Provinsen Genua 10 % og Byen<br />
Genna 10 %. Dette gjæl<strong>de</strong>r alle Üdgifter, almin<strong>de</strong>lige og extraordinäre, Vedligehol<strong>de</strong>lse og<br />
Nybygning. Staten bestemmer Anlæggene ved Lov, og K<strong>om</strong>munerne maa herefter kontribuere<br />
do nævnte Kvota<strong>de</strong>le. I Udre<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong> enorme Üdgifter ved <strong>de</strong> storarte<strong>de</strong> og vanskelige<br />
Havne-Anlæg i Genua har imidlertid Stat og K<strong>om</strong>mune hävt en god Stötte i <strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>lige<br />
Øotafion, s<strong>om</strong> i 1876 gjor<strong>de</strong>s af Hertugen af Galliera, og hvis samle<strong>de</strong> Belöb gik op ti! 20<br />
Millioner Lire.
575<br />
Af <strong>1889</strong> Aars Indförael k<strong>om</strong> 500,000 Kg. över Hull og anslagsvis c:a<br />
1,600,000 Kg. över Tydskland; (<strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Import via Hamburg til Genua,<br />
Livorno, Neapel, Messina, Palermo, Catania var 4,129,108 Kg.).<br />
Fra andre Lan<strong>de</strong> er i <strong>1889</strong> ifölge Han<strong>de</strong>lskamrets Opgaver indfört fblgen<strong>de</strong><br />
Kvanta Jern, angivet efter <strong>de</strong>t Flag, un<strong>de</strong>r hvilket <strong>de</strong>t er k<strong>om</strong>met, eller<br />
<strong>de</strong>n Jernbanelinie, ad hvilken <strong>de</strong>t er importeret:<br />
Fra <strong>de</strong> fleste af disse Lan<strong>de</strong> har <strong>de</strong>r ogsaa fun<strong>de</strong>t en ikke ubety<strong>de</strong>lig Import<br />
Sted af forarbei<strong>de</strong><strong>de</strong> Jernvarer og Stöbegods.<br />
Grund-Prisen paa <strong>de</strong> forskjellige Sorter Jern af almin<strong>de</strong>lige Dimensioner<br />
noteres saale<strong>de</strong>s pr 100 Kilogram:<br />
alt selvfölgeligt med <strong>de</strong> större eller mindre Modifikationer efter Plads-Usance<br />
udover <strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige Dimensioner.<br />
I Almin<strong>de</strong>lighed staar hamret Jern 7« Lire över valset.<br />
Det tydske Jern begyn<strong>de</strong>r paa <strong>de</strong>t italienske Marked i <strong>de</strong>t hele at gjöre<br />
<strong>de</strong>n engelske Vare stærk Konkurrence, dog væsentlig i <strong>de</strong>t Indre af Nord-<br />
Italien, hvor <strong>de</strong>t har en lettere Förbin<strong>de</strong>lse ad Jernbane. I Genua og Syd-<br />
Italien har England endnu <strong>de</strong>n störste Import.<br />
En Indförsel, s<strong>om</strong> i forrige Aar tiltog i ganske bety<strong>de</strong>lig Grad, var Importen<br />
af gamle Jernbaneskinner. Efteråt <strong>de</strong>r i 1886 var indfört 24,000 Ton,<br />
i 1887 29,000 Ton og i 1888 30,000 Ton, skal <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> være ank<strong>om</strong>met<br />
til Genua og Savona 70,000 à 80,000 Ton.<br />
De bety<strong>de</strong>ligste Jernstöberier her i Egnen, <strong>de</strong>r anven<strong>de</strong> <strong>de</strong>tte Raamateriale,<br />
ere: Tassara Filippo & Figli i Voltri, Katto Gerolamo i Pra, A. Raggio<br />
& Ratto i Sestriponente og Tardy-Beneek i Savona. For at toldbehandles s<strong>om</strong><br />
Raamateriale maa <strong>de</strong> brugte Skinner være opskaarne i Smaa-Stykker, med mindre<br />
<strong>de</strong> ere bestemte til et Stöberi, <strong>de</strong>r arbei<strong>de</strong>r un<strong>de</strong>r Toldvæsenets Opsigt.<br />
Gamle Staalskinner anven<strong>de</strong>s ogsaa s<strong>om</strong> Raamateriale for Stöberierne. Ved<br />
enkelte Fabriker i L<strong>om</strong>bardiet skulle Staalskinnerne dog alene hamres paany.<br />
V<strong>år</strong>en var i 2:<strong>de</strong>t Halvaar <strong>1889</strong> i stærk Stigning og notere<strong>de</strong>s ved Aarets<br />
Slutning:<br />
* Varens Pris er i 1890 sunket betj<strong>de</strong>ligt.
576<br />
Det er sandsynligt, at <strong>de</strong>r iblandt <strong>de</strong> gamle Jernbaneskinner, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>me<br />
hertil fra England, er ikke ganske ubety<strong>de</strong>lige Kvanta Svenske og Norske<br />
brugte Skinner, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>nne Artikel efterhaan<strong>de</strong>n for en stor Del har samlet<br />
sig i större Londonerfirmaers Hæn<strong>de</strong>r, hvilke, efter hvad <strong>de</strong>r nied<strong>de</strong>les, ogsaa<br />
optræ<strong>de</strong> s<strong>om</strong> Kjöbere ved Auktionerne över brugt Jernbanemateriel i Sverige<br />
og Norge.<br />
Indförselen i Italien af Hesteskosöm fra De forene<strong>de</strong> Riger synes i <strong>1889</strong><br />
at være gaaet noget fremad. For <strong>de</strong>n svenske Vares Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> mangler<br />
faldk<strong>om</strong>men sikkre Data, men <strong>de</strong>r er antagelig indfort <strong>om</strong>kr. 60,000 Kg. (mod<br />
40,000 Kg. i foregaaen<strong>de</strong> Aar). Af norsk Hesteskosöm importere<strong>de</strong>s 50,000<br />
Kg. (mod 40,000 Kg. i 1886, 56,000 Kg. i 1887 og 32,000 Kg. i 1888).<br />
Den skandinaviske Vare erkjen<strong>de</strong>s överalt at være <strong>de</strong>n bedste, men har dog<br />
vanskelig for at bestaa Konkurrencen med <strong>de</strong>t tydske, schweiziske og österrigske<br />
Fabrikat, <strong>de</strong>r indföres i store Masser og til lave Priser. Den skandinaviske<br />
Hesteskosöm har i <strong>1889</strong> været solgt til forskjellige Priser, dog har<br />
<strong>de</strong>n ikke kunnet erfares at være leveret un<strong>de</strong>r 105 og 100 Lire Netto pr<br />
100 Kg., franco Kjöbernes Jernbanestation. *<br />
Trælast. Af svensk Trselast er her i Distriktet importeret <strong>om</strong>trent samme<br />
Kvantum, s<strong>om</strong> i foregaaen<strong>de</strong> Aar, nemlig <strong>om</strong>trent 2,000 Standard. Den störste<br />
Tilgang paa Trævirke var fra Nordamerika, hvorfra <strong>de</strong>r er k<strong>om</strong>met <strong>om</strong>treut<br />
22,000 Cub.-M. Pitchpine (mod 14,600 Cub.-M. i 1888).<br />
Der er i <strong>de</strong>t hele indfört:<br />
(De officielle Opgaver, <strong>de</strong>r for Ti<strong>de</strong>n ere tilgjængelige, angive <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong><br />
Import til noget över 40,000 Cub.-Meter, men <strong>de</strong>tte synes efter <strong>de</strong> fra Importörerne<br />
erholdte Opgaver ikke at være fuldt korrekt.)<br />
Indförselen stiller sig i <strong>de</strong> 4 sidste Aar saale<strong>de</strong>s:<br />
Svenske Planker 3 X 8 og 3 X 9 Tömmer er, alt efter Kvaliteten, betalt<br />
med 70 à 72 Lire pr Cub.-M. (mod 63 à 66 Lire i 1888).<br />
Den her magasinere<strong>de</strong> österrigske Trælast, <strong>de</strong>r væsentlig skriver sig fra<br />
Tyrol, forefin<strong>de</strong>r i forskjellige Termer:<br />
* I <strong>de</strong> forlörme Maane<strong>de</strong>r af 1890 har Prisen yæret oppe i 114 Lire og L. 10650 os<br />
<strong>de</strong>rover. efter <strong>de</strong> forskjellige Mærker.
577<br />
Amerikansk Pitch-pine 1, l 1 /,, IV41 2 Tömmer (Bord og Planker) 68 à<br />
70 Lire; 3, 4, 5 Tömmer 66 a 68 Lire pr Cub.-Meter med Ten<strong>de</strong>nts til Stigning.<br />
Af Canadisk Trævirke (Spruce), Planker paa 3X8 og 3 X 9 Tömmer,<br />
indförtes <strong>de</strong>r i <strong>1889</strong> alene et meget li<strong>de</strong>t Parti. For Ti<strong>de</strong>n fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r næaten<br />
Intet af <strong>de</strong>tte Trævirke paa Magasinerne, hvorimod <strong>de</strong>r ventea et Par Ladninger.<br />
Prisen har været 52 à 55 Lire pr Cub.-M.<br />
Samtlige ovennævnte Priser ere beregne<strong>de</strong> for Trælasten, læsset paa Waggon<br />
fra Magasinerne.<br />
Den ovenfor nævnte österrigske run<strong>de</strong> Last benyttes væsentlig til Spærværk<br />
og Stilladser. De skaarne og tilhugne Bjælker af större Dimensioner<br />
skjæres ofte ätter efter Konsumenternes Behov paa Oplagsste<strong>de</strong>rne. Hertil bar<br />
hidintil alene været benyttet Haandsag, men er <strong>de</strong>r nu i Sampierdarena, nærmeste<br />
By paa Genuas Vestsi<strong>de</strong>, anlagt en Dampsag med 50 Hestes Kraft paa<br />
Sig. Fratelli Feltrinellis Oplagst<strong>om</strong>t. De österrigske Bord af 1 Cm. Tykkelse<br />
anven<strong>de</strong>s væsentlig i Snedkerværkste<strong>de</strong>rne og tjene til indre Udstyr i Möbler<br />
af haardt Træ (Skillevægge, Bund i Skuffer etc.). Disse Materialiers höiere<br />
Pris er seivfölgelig begrun<strong>de</strong>t ved <strong>de</strong>t bety<strong>de</strong>lig större Arbei<strong>de</strong> ved <strong>de</strong>res Tilsagning<br />
samt <strong>de</strong>rved, at <strong>de</strong>t samme Kubikmaal afgiver en större anvendbar Kvantitet<br />
end Bord af större Tykkelse. De övrige österrigske Bord af l'/2 à, 2<br />
Centimeters Tykkelse anven<strong>de</strong>s væsentlig til Pakkasser, hvoraf <strong>de</strong>r især til Vinforsen<strong>de</strong>lse<br />
er et stort Forbrug.<br />
Norsk Trælast vi<strong>de</strong>s aldrig at være indfört hersteds. Generalkonsulatet<br />
har til herværen<strong>de</strong> Imporlörer opgivet flere norsk Exporthuse, og Korrespondanee<br />
er indle<strong>de</strong>t, men hvorvidt disse Un<strong>de</strong>rhandlinger have le<strong>de</strong>t til nogen<br />
Forretningsforbin<strong>de</strong>lse, er Generalkonsulatet endnu ubekjendt.<br />
Af större Trælastforretninger kan nævnes: Fratelli Feltrinelli (Hovedforretning<br />
i Milano med Filialer i R<strong>om</strong>, Venedig, Desenzano, Yerona, Sampierdarena<br />
(nær Genua) og Neapel samt Bozen (i Tyrol), Sanguinetti Andrea, Via<br />
<strong>de</strong>l Rivale 18 (Foee) i Genua, Campanella Stefano, Via Assarotti 13, int. 18<br />
i Genua, og Zanotti & Forni, Via Luecoli 20, Genua. Trælastagenturer: Carl<br />
O. Lindholm Suce., Mura <strong>de</strong>lle Grazie 10 (svensk Firma) og Oscar Götzlof,<br />
Piazza Pelliceria, Genua.<br />
Generalkonsulatet bar i sin Aarsberetning for 1888 indgaaen<strong>de</strong> behandlet<br />
Spörgsmaalet <strong>om</strong> Udsigterne for her med Held at kunne indföre færdige Træhuse,<br />
men er —• væsentlig af Hensyn til Temperaturforhol<strong>de</strong>ne, Bygget<strong>om</strong>ternes<br />
overor<strong>de</strong>ntlige Kostbarhed og Befolkningens ringe Tilböielighed til at forsöge<br />
noget Nyt — k<strong>om</strong>met til <strong>de</strong>t Resultat, at <strong>de</strong>r hverken i Genua eller längs<br />
<strong>de</strong>n liguriske Kyst vil være noget Marked <strong>de</strong>rfor. Senere erhverve<strong>de</strong> Udtalelser<br />
og Erfaringer har i höi Grad tjent til at bestyrke <strong>de</strong>nne Anskuelse, <strong>de</strong>r dog,<br />
s<strong>om</strong> anfört, alene gjæl<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nne Egn. Muligt at Forhol<strong>de</strong>ne for andre Ste<strong>de</strong>r<br />
vil stille sig an<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s.<br />
En an<strong>de</strong>n Gren af Træindustrien antages <strong>de</strong>rimod at ville have en Fremtid<br />
i Italien, naar alene et Forsög kun<strong>de</strong> blive gjort, nemlig færdige Vore og<br />
Vinäuer samt Persienner (Lemmer, hvorined her ethvert Vindu paa <strong>de</strong>n ydre<br />
Si<strong>de</strong> er forsynet) og an<strong>de</strong>t B} r gnings-Inventar. Disse Artikler forfærdiges her<br />
u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> paa Snedkerværkste<strong>de</strong>r u<strong>de</strong>n Spor af fabrikmæ^sig Forarbei<strong>de</strong>lse,<br />
og Frembringelserne i <strong>de</strong>nne Branche staa <strong>de</strong>rfor ogsaa gjennemgaaen<strong>de</strong> paa et<br />
temmelig lavt Trin. Det tarvelige og höist ufuldk<strong>om</strong>ne Snedkerarbei<strong>de</strong> i <strong>de</strong><br />
fra Arkitekturens Si<strong>de</strong> ofte rigt udstyre<strong>de</strong> Bygninger maa vække enhver Fremmeds<br />
Forundring, og <strong>de</strong>t ligger nær at antage, at <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>nne Retning kun<strong>de</strong><br />
være noget at gjöre for <strong>de</strong> skandinaviske Fabriker, naar Sandsen her först<br />
kun<strong>de</strong> vækkes for et fuldk<strong>om</strong>nere Arbei<strong>de</strong>. Her bygges fr<strong>om</strong><strong>de</strong>les stærkt, og<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 37
578<br />
<strong>de</strong>r er alle Tegn til at <strong>de</strong>tte frem<strong>de</strong>lcs vil vedvare. Nogen Import af <strong>de</strong>nne<br />
Artikel vi<strong>de</strong>s ikke nogensin<strong>de</strong> at have foregaaet til Nord-Italien, men vistnok<br />
til sine Ti<strong>de</strong>r til Byerne længere sydpaa. General konsulatet, <strong>de</strong>r har forskaffet<br />
sig en<strong>de</strong>l Pris-Kuranter og Tegninger fra Sverige og Norge, har forelagt disse<br />
for forskjellige Arkitekter og Bygherrer, og <strong>de</strong>r er Haab <strong>om</strong>, at <strong>de</strong>r fra disses<br />
Si<strong>de</strong> vil blive gjort et Forsög. Det er imidlertid at anbefale, at <strong>de</strong> Trævarefabriker,<br />
<strong>de</strong>r maatte önske sine Fabrikata introducere<strong>de</strong> hersteds, vil<strong>de</strong> overdrage<br />
en driftig Agent her eller i Milano at arbei<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor. Generalkonsulatet<br />
vil i saa Henseen<strong>de</strong> staa til Tjeneste med Tilveiebringelse af fornödne Referencer.<br />
Træmasse. Indförsel af Træmasse har i <strong>de</strong> sidste Aar taget et bety<strong>de</strong>ligt<br />
Opsving i Italien. Det er först fra 1884 at <strong>de</strong>r egentlig har været nogen<br />
Import <strong>de</strong>raf. Indförselen stiller sig i <strong>de</strong> sidste Aar saale<strong>de</strong>s:<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vil bemærkes, gaar Indförselen af mekanisk Træmasse for Öieblikket<br />
tilbage, samtidigt med at Indförselen af <strong>de</strong>n chemiske gaar sær<strong>de</strong>les<br />
raskt fremad. Dette Forhold forklares væsentlig <strong>de</strong>rved, at <strong>de</strong>r i Italien ikke<br />
fin<strong>de</strong>s Fabriker for chemisk Træmasse, me<strong>de</strong>ns her produceres mekanisk. Den<br />
indförte Træmasse skriver sig for <strong>de</strong>n væsentligste Del fra Österrige, hvorhos<br />
<strong>de</strong>r ogsaa k<strong>om</strong>mer en <strong>de</strong>l Partier fra Schweiz og Tydskland. Der vi<strong>de</strong>s ogsaa<br />
at være indle<strong>de</strong>t Forhandlinger <strong>om</strong> Leverance af svensk Træmasse til Fabriker<br />
i L<strong>om</strong>bardiet, hvortil <strong>de</strong>r er antaget en Agent i Milano. Der solgtes i Slutningen<br />
af <strong>1889</strong> et Parti norsk Træmasse (vaad) til et Hus sammesteds for en<br />
Pris af 100 Lire pr Ton cif Genua. Partiet k<strong>om</strong> imidlertid frem til Genua<br />
i havareret Tilstand og maatte ved Generalkonsulatets Mellemk<strong>om</strong>st söges solgt<br />
hersteds, selvfölgeligt ikke u<strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>ligt Tab for Afsen<strong>de</strong>ren.<br />
Paa en Vare s<strong>om</strong> Træmasse er <strong>de</strong>t ikke let med fuldk<strong>om</strong>men Nöiagtighed<br />
at angive <strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige Salgspriser, da disse selvfölgeligt variere efter V<strong>år</strong>ens<br />
Egenskaber, Massens Renhed, Produktets Styrke og fremfor alt <strong>de</strong>n Grad, hvori<br />
<strong>de</strong>n er bleget.<br />
For mekanisk Træmasse (tor) varierer Prisen mellem 13 ogl5'50 pr 100<br />
Kilogram, leveret franco ved Italiensk Grændsestation (Luino, Chiasso eller Ala)<br />
eller Genua.<br />
For Cellulose betales, ligele<strong>de</strong>s leveret franeo Grændsestation eller cif<br />
Genua: for bleget indtil L. 44'25, for ubleget L. 3T20 à L. 33 pr 100<br />
Kilogram.<br />
Speditions- og Transportudgifter mellem Genua og Milano, i hvis Omegn<br />
<strong>de</strong> störste Papirfabriker ligge, kan beregnes til <strong>om</strong>kr. L. 160 pr 100 Kilogram,<br />
i<strong>de</strong>t et större Speditionsfirma hersteds har opgivet Generalkonsulatet at<br />
ville beregne Lire 15 à 15'40 pr 1,000 Kilogr. for Transport i ful<strong>de</strong> Waggons<br />
paa 6,000 Kilogr., heri indbefatted alle Omkostninger ved Omladning med<br />
TIndtagelse af Connaissements-Stempel og Afgifter til Toldvæsenet.<br />
Tol<strong>de</strong>n paa Træmasse er 1 Lire pr 100 Kilogr. (Tariffens § 182: pasta<br />
di legno, di paglia ed altre simili sostanze). For at indföres un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nne Toldsate<br />
maa dog Træmassen være gjennemhullet eller paa an<strong>de</strong>n Maa<strong>de</strong> gjort<br />
utjenlig til at tjene s<strong>om</strong> Karton. Ved Si<strong>de</strong>n af Fordringen <strong>om</strong>, at <strong>de</strong>n ved<br />
sit Udseen<strong>de</strong> ty<strong>de</strong>lig skal tilkjen<strong>de</strong>give sig s<strong>om</strong> Raastof for Papirtilvirkning,<br />
kræves ogsaa Oprin<strong>de</strong>lsesbevis for i hvilket Land <strong>de</strong>n er produceret.<br />
De Papirfabriker, <strong>de</strong>r væsentlig benytte Træmasse til Raatnateriale, ere,<br />
s<strong>om</strong> anfört, for <strong>de</strong>n störste Del i Nord-Italien og væsentlig i Omegnen af Mi-
579<br />
laoo. Fölgen<strong>de</strong> ere <strong>de</strong> bety<strong>de</strong>ligstc: 1) Binda, A. & C, 2) Maffioretti Ercole<br />
e Soci, 3) Van Willer & C:ie, 4) Molina, Paols Andrea, 5) Tensi Fratelli,<br />
6) Vitta Fratelli, 7) Foresti Eugenio, 8) Sonzogno Edoardo, 9) Pigna Paolo,<br />
10) Andreoli & C:ie, samtlige med Kontorer i Milano, <strong>de</strong>rhos 11) Ferrario<br />
Francesco-Maslianieo (Lecco).<br />
S<strong>om</strong> Agenter for Træmasse er opgivet: M. Bötner, Corso P:a R<strong>om</strong>ana 9,<br />
A. von Arthur, Piazza Cavour N:o 7, og Nieola Entholt, via Unione N:o 13,<br />
samtlige i Milano. S<strong>om</strong> K<strong>om</strong>missionærer i Genua kan anbefales: 1) H. Trumpy,<br />
5 Vico <strong>de</strong>i Conservatori <strong>de</strong>l Mare, og 2) Schenone & Thoeni, Piazza Demarini.<br />
Generalkonsulatet, <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong> forrige Aar foranledige<strong>de</strong> udstillet Prover<br />
af Bvenak og norsk Træmasse i Han<strong>de</strong>lsmuseet i Milano, maa anbefale, at<br />
saadan Udstilling frem<strong>de</strong>les vedligehol<strong>de</strong>s. Pröverne kunne sen<strong>de</strong>s direkte til<br />
»Museo c<strong>om</strong>merciale, 16 Via Santa Marta, Milano», men <strong>de</strong>t vil<strong>de</strong> være nödvendigt<br />
at vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Udstillere paa Forhaand un<strong>de</strong>rrette<strong>de</strong> nærværen<strong>de</strong><br />
Embe<strong>de</strong> <strong>de</strong>r<strong>om</strong>, for at Tilla<strong>de</strong>lse for hvert enkelt Tilfæl<strong>de</strong> kan blive udvirket.<br />
Pröverne bör være ledsaget af Prisopgave cif Genua.<br />
Fyrstikker. S<strong>om</strong> nærmere forklaret i forrige Åars Indberetning, ere Udsigterne<br />
for Import af svenske og norske Fyrstikker hersteds li<strong>de</strong>t loven<strong>de</strong>,<br />
<strong>de</strong>ls paa Grund af <strong>de</strong>n höie Udvikling, Fabrikationen af Voxfyrstikker her i Nord-<br />
Italien har faaet, <strong>de</strong>ls fordi <strong>de</strong> skandinaviske Sikkerhedsstikkers överalt an<strong>de</strong>tsteds<br />
skatte<strong>de</strong> Egenskaber ikke k<strong>om</strong>me til sin Ret hersteds, hvor alle Huse<br />
med Gulve og Trapper ere af Sten og hvor Frygten for Il<strong>de</strong>bran<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s<br />
ikke er saa stor s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> Lan<strong>de</strong>, hvor Husene bestaa mere eller mindre af<br />
Træ. De Betænkeligbe<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> ifjor maatte næres mod Betimelighe<strong>de</strong>n af at<br />
forsöge Import af Fyrstikker, have ved fortsat Observation af Forhol<strong>de</strong>ne vist<br />
sig at være end mere begrun<strong>de</strong><strong>de</strong>. Voxfyrstik-Industrien her i Italien gjör<br />
stadig Fremskridt, og Priserne paa <strong>de</strong>tte Fabrikat ere nu end y<strong>de</strong>rligere nedsatte.<br />
Der sælges nu paa Genuas Ga<strong>de</strong>r go<strong>de</strong> Voxstikker for 35 Centimer pr<br />
Dusin Æaker, og <strong>de</strong>t er klart, at <strong>de</strong>t ligeoverfor saa y<strong>de</strong>rst lave Priser paa<br />
et godt Fabrikat er li<strong>de</strong>t opmuntren<strong>de</strong> at forsöge en Konkurrence.<br />
Fiskevarer. Importen af salte<strong>de</strong> og törre<strong>de</strong> Fiskevarer i Genua udgjor<strong>de</strong><br />
i <strong>1889</strong>:<br />
Norsk Vare:<br />
Af <strong>de</strong>n indförte norske Vare udgjor<strong>de</strong> i <strong>1889</strong>:<br />
Fiskepriserne vare i <strong>1889</strong>:<br />
Bergensvare: »Vestre» begyndte i Juni med 80 Lire, men steg jevnt opover<br />
til 90 Lire, s<strong>om</strong> betaltes i Simningen af Aaret, efteråt <strong>de</strong>r endog en Tid<br />
i November var noteret 92 L. »Fine» begyndte i Juni med 70 L. og gik
580<br />
opover til 82 L., »ordioairc» 60 à 63 L., »Italiener» 50—60 L., »mager»<br />
45 L., Sei 35 L. Finmarksfisk: — Titling begyndte med 78—80 L., men<br />
gik i Aarets Löb ned til 70 L. (ja endog til 64), »regolare» 74—75 L.,<br />
»Hyse» fra 45 og nedover til 35 L. Klipfisk: Norsk Juni 58 L., Septbr<br />
55 L., Novbr 56 L., Decbr 61 L. Isländsk 54, 60, 55, 50 L. Labrador<br />
begyndte med 58, men sank ned til 48 L. i Aarets Slutning. Fransk 55 à 56 L.<br />
Alle disse Priser for V<strong>år</strong>en ufortol<strong>de</strong>t og beregnet for Partier paa 40 à<br />
100 Baller. Esc<strong>om</strong>pte 3 %.<br />
Den över Genua importere<strong>de</strong> norske Stokfisk fln<strong>de</strong>r, foru<strong>de</strong>n hersteds, i<br />
Ligurien og andre norditalienske Stö<strong>de</strong>r, ogsaa Afsaetniog över en stor Del af<br />
<strong>de</strong>t òvrige Italien. Til Venedig og Aneona expe<strong>de</strong>res <strong>de</strong>n herfra pr Jernbane<br />
waggonvis. Forövrigt <strong>om</strong>expe<strong>de</strong>res Stokfiskbeholdningerne herfra væsentlig til<br />
Toscana (Livorno), Neapel, Calabrien, Messina og Bari. Af norsk KHpfisk<br />
konsumeres <strong>de</strong>r i selve Genua kun ganske ubety<strong>de</strong>ligt. Den Klipfisk, s<strong>om</strong><br />
sælges ber i Detail, er Labrador, fransk og isländsk, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n herover importere<strong>de</strong><br />
norske Klipfisk<br />
Neapel og Bari.<br />
<strong>om</strong>expe<strong>de</strong>res til R<strong>om</strong> og Oniegn, Livorno, Aneona,<br />
Rögesild. Indförselen af norsk Rögesild kan dreie sig <strong>om</strong> 400 à 500<br />
Tön<strong>de</strong>r aarlig, hvoraf <strong>de</strong>n störste Del k<strong>om</strong>mer över Hamburg. Si<strong>de</strong>n Juli<br />
<strong>1889</strong> har <strong>de</strong>r dog været li<strong>de</strong>n Efterspörgsel efter <strong>de</strong>n norske Vare. Skjönt<br />
<strong>de</strong>nne er ulige bedre end <strong>de</strong>n konkurreren<strong>de</strong> engelske, har <strong>de</strong>n dog vanskeligt<br />
for at hol<strong>de</strong> sig paa Marke<strong>de</strong>t ved Si<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>nne, <strong>de</strong>r fal<strong>de</strong>r adskillig billigere<br />
i Detail<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n engelske Sild er meget mindre. Hvad <strong>de</strong>r ogsaa<br />
bidrager sit til at vanskeliggjöre Afsætningen af Rögesild her i Italien, er dons<br />
ringe Holdbarhed i Klimatet, bvilket medförer alt for stor Risiko for Importörerne.<br />
Den norske Rögesild, <strong>de</strong>r er nedlagt i Tön<strong>de</strong>r paa 50 Kg., betales<br />
i Almin<strong>de</strong>lighed med 27 — 31 Lire pr Tön<strong>de</strong>, men har ogsaa un<strong>de</strong>r Frygt for<br />
V<strong>år</strong>ens Bedærvelse været bety<strong>de</strong>lig lavere ne<strong>de</strong>. Den engelske Sild er nedlagt<br />
i Tön<strong>de</strong>r paa <strong>om</strong>kr. 70 Kg. og sælges un<strong>de</strong>r regelinæssige OmsUendighe<strong>de</strong>r for<br />
24 à 25 Lire paa Entrepòt ufortol<strong>de</strong>t. Generalkonsulatet har erhvervet en<br />
Opgave över Priserne paa engelsk Sild for <strong>de</strong> 3 sidste Aar, hvorefter <strong>de</strong>n<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> forskjellige Sæsoner har varieret lige fra 8 til 26 Lire. Alene <strong>de</strong>nne<br />
bety<strong>de</strong>lige Prisforskjel viser i hvor höi Grad <strong>de</strong>nne Han<strong>de</strong>lsartikel her i Italien<br />
er förbun<strong>de</strong>t med Hasard, og <strong>de</strong>t tur<strong>de</strong> kanske være tvivls<strong>om</strong>t, hvorvidt <strong>de</strong>t i<br />
<strong>de</strong>t Hele er anbefalesværdigt un<strong>de</strong>r saadanne Omstændighe<strong>de</strong>r at arbei<strong>de</strong> for<br />
<strong>de</strong>nne Vares Introduktion paa <strong>de</strong> italienske Marke<strong>de</strong>r.<br />
Trän. Indförselen af norsk Trän var i <strong>1889</strong> 815 Tön<strong>de</strong>r, hvoraf noget<br />
över Halv<strong>de</strong>len i direkte Dampskibe. Priserne have været:<br />
Disse Priser have Udsigt til at hol<strong>de</strong> sig.<br />
Konserver af Fisk og Hummer. Forskjellige Prover have været hidsendte<br />
og ere befundne sær<strong>de</strong>les go<strong>de</strong>; men da Priserne ere adskilligt höiere<br />
end for <strong>de</strong> amerikanske og engelske Konserver, har <strong>de</strong>t hidtil været meget<br />
vanskeligt at introducere <strong>de</strong>n skandinaviske Vare paa Marke<strong>de</strong>t. Opmærks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>n<br />
bör dog freoi<strong>de</strong>les være henvendt <strong>de</strong>rpaa, da Forbruget af Fiskekonserver<br />
her er i stadigt Tiltagen<strong>de</strong>, hvilket har sin væsentligste Aarsag i <strong>de</strong>n Vanskelighed,<br />
hvormed <strong>de</strong>t ber — trods Ste<strong>de</strong>ts Beliggenhed — er förbun<strong>de</strong>t at erhol<strong>de</strong><br />
fersk Fisk. Vistnok ere Priserne paa <strong>de</strong> skandinaviske Fiskekonserver,
581<br />
s<strong>om</strong> oplyst, höiere end paa <strong>de</strong>n konkurreran<strong>de</strong> Vare, men da vört Produkt<br />
tillige er saa meget bedre, tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>t være al Sandsynlighed for, at et Forsög<br />
paa Import her kun<strong>de</strong> lykkes, <strong>om</strong> <strong>de</strong>r sörge<strong>de</strong>s for stadig og regelmæssig Tilgang.<br />
En Ting bör imidlertid bemærkes, nemlig at V<strong>år</strong>ens Nedlægning og<br />
Indpakningsmaa<strong>de</strong> her spiller en meget vigtig Rolle, — vistnok vigtigere end<br />
paa <strong>de</strong> fleste andre Ste<strong>de</strong>r. Den engelske og amerikanske Lax og Hummer,<br />
s<strong>om</strong> her importeres, k<strong>om</strong>mer i Almin<strong>de</strong>lighed i Boxer paa '/» Kilogram og<br />
nedlægges i Kasser paa 48 Stykker. De Störrelser og Kvantiteter, s<strong>om</strong> engang<br />
have vun<strong>de</strong>t <strong>de</strong> Handlen<strong>de</strong>s Bifald, bör, saavidt muligt, bibehol<strong>de</strong>s.<br />
S<strong>om</strong> aktive Agenter i <strong>de</strong>nne Branche kan opgives Sig. Borgarello &<br />
Guglielminetti, Piazza San Siro 6, Genua. En meget sögt Han<strong>de</strong>l for <strong>de</strong>slige<br />
Varer er G. B. Sacco, Via R<strong>om</strong>a, Genua.<br />
Generalkonsulatet har frem<strong>de</strong>les hävt sin Opinærks<strong>om</strong>hed henvendt paa<br />
Oparbei<strong>de</strong>lse af et Marked for svensk og norsk 01 og har i Aarets Löb foranlediget<br />
flere Prover forsendte hertil. Disse have altid faaet en rosen<strong>de</strong> Omtale,<br />
og <strong>de</strong> mindre Partier, s<strong>om</strong> ere ank<strong>om</strong>ne hertil for at sælges, have altid<br />
vun<strong>de</strong>t rask Afsætning. Det er <strong>de</strong>rfor sandsynligt, at <strong>de</strong>r hersteds med <strong>de</strong>n<br />
stigen<strong>de</strong> Ölkonsumtion maatte kunne fin<strong>de</strong>s Kun<strong>de</strong>r for vor Vare. Vanskelighe<strong>de</strong>n<br />
er imidlertid, s<strong>om</strong> lidligere indberettet, Flaskens Form. Det forlanges<br />
her altid, at Ollet skal vare tappet paa Burgun<strong>de</strong>r- eller Champagneflaskor. I<br />
modsat Fald er selv <strong>de</strong>t bedste Öl uafsætteligt her. Men hvis <strong>de</strong>nne Betingelse<br />
opfyl<strong>de</strong>s, kan <strong>de</strong>r ikke skjönnes at være nogen Hindring for <strong>de</strong>t svenske<br />
og norske Öls Indförsel her paa Pladsen. Med Henvisning til <strong>de</strong>n udförligere<br />
Fremstilling af <strong>de</strong>nne Sag i Generalkonsulatets Aarsrapport for 18 88 skal her<br />
alene nævnes, at Detailprisen for Münehener-Öl er 1 Lira pr Flaske eller 20<br />
Centimer niere, T<strong>om</strong>flasken iberegnet. For samme Pris sees ogsaa dansk Öl<br />
at have Afsætning i Detailhandler og Kafféer, u<strong>de</strong>n at <strong>de</strong>r dog har kunnet<br />
erfares noget bestemt <strong>om</strong> Störreisen af <strong>de</strong>n danske Indförsel. Tol<strong>de</strong>n er 12<br />
Lire 60 Cent. pr Hektoliter eller pr 100 Flasker, hvortil k<strong>om</strong>mer Oktroi,<br />
<strong>de</strong>r for Genuas Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> udgjör 3 Lire pr Hektoliter.<br />
Fiskeguano. S<strong>om</strong> bekjendt, drives <strong>de</strong>r paa <strong>de</strong>n smale Strækning mellem<br />
Söalperne og Havet längs <strong>de</strong>n liguriske Kyst kun li<strong>de</strong>t Jordbrug. Dyrkningen<br />
indskrænker sig væseutlig til Vin, Olivener og Agrumer (Oranger og Citroner),<br />
og Landbovæsenet staar i <strong>de</strong>t Hele visselig endnu i <strong>de</strong>t store taget paa samme<br />
Punkt s<strong>om</strong> for Hundre<strong>de</strong>r af Aar tilbage. I <strong>de</strong>n nærmeste Egn <strong>om</strong>kring<br />
Genua vil <strong>de</strong>r saale<strong>de</strong>s ikke være syn<strong>de</strong>rlig Tale <strong>om</strong> Indförsel af kunstige<br />
Gjödningsstoffe, men saa meget mere nordligere paa <strong>de</strong>n l<strong>om</strong>bardtske Slette,<br />
hvor Jordbruget har taget et stort Opsving. Generalkonsulatet, <strong>de</strong>r har hävt<br />
Anledning til at blive bekjendt med, at en större Jor<strong>de</strong>godsbesid<strong>de</strong>r skul<strong>de</strong><br />
önske at anstelle et Forsög med norsk Fiskeguano, har for nogen Tid si<strong>de</strong>n<br />
foranlediget Prover af saadan hidsendt og har senere sat sig i Förbin<strong>de</strong>lse med<br />
Agenter i Milano. En af disse un<strong>de</strong>rretter nu Generalkonsulatet <strong>om</strong>, at han,<br />
efter at have indfört en<strong>de</strong>l norsk Fiskeguano över London (formentlig fra<br />
Brettesnæs), har la<strong>de</strong>t anstille en Række Forsög <strong>de</strong>rmed paa forskjellige Slags<br />
Jordsmon og med forskjellig Dyrkning, samt at <strong>de</strong> hidtil vundne Resultater<br />
have vist sig fortrinlige for Græsniarkens Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. For Agrene antager<br />
Agenten, at Fiskeguanoen vil være ikke mindre heldig. En an<strong>de</strong>n Agent udtaler,<br />
at V<strong>år</strong>en efter hans Formening vil kunne vin<strong>de</strong> Indgang, da <strong>de</strong>r blandt<br />
Eiend<strong>om</strong>sbesid<strong>de</strong>rne har været sporet Kjöbelyst, men Afsætningen har stödt paa<br />
flere Vanskelighe<strong>de</strong>r fra <strong>de</strong> norske Producenters Si<strong>de</strong>. bvilke have vanskeligt<br />
for at gjöre bestemte og garantere<strong>de</strong> Offerter og <strong>de</strong>rhos have vægret sig for<br />
at hol<strong>de</strong> et Depòt i Italien, u<strong>de</strong>n hvilket Agenten anser <strong>de</strong>t umuligt at opnaa
582<br />
nogen Sögning, forin<strong>de</strong>n V<strong>år</strong>en er mere bekjendt. Heri tär<strong>de</strong> Agenten vistnok<br />
have Ret. Det er klart, at <strong>de</strong>r fra Producenternes Si<strong>de</strong> for at vin<strong>de</strong> et nyt<br />
Marked reaa voves noget; <strong>de</strong>t er ikke at vente, at Agenterne skulle tage V<strong>år</strong>en<br />
paa Lager for egen Regning, og haves intet Lager, vil <strong>de</strong>t være vanskeligt i<br />
en saa stor Afstand og med saa besværlig K<strong>om</strong>munikation s<strong>om</strong> fra Norge at<br />
effektuere eventuelle Ordres, <strong>de</strong>r erfaringsmæssig först gives henimod <strong>de</strong>n Tid,<br />
V<strong>år</strong>en tiltrænges.<br />
S<strong>om</strong> Pris har været nævnt 23 à 24 Lire pr 100 Kg. cif Genua eller<br />
Venedig.<br />
Græsfrö. Der har ogsaa været Spörgsmaal efter svensk Græsfrö, u<strong>de</strong>n at<br />
<strong>de</strong>r dog vi<strong>de</strong>s endnu at være skeet nogen Indförsel.<br />
For samtlige svenske og norske Produkter <strong>de</strong>r maatte önskes indförte i<br />
Nord-Italien, gjæl<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t at faa <strong>de</strong>m bekjendt gjennem Prover. S<strong>om</strong> nævnt,<br />
er Genua i og for sig ikke noget syn<strong>de</strong>rligt Consumtionscentrum, og en Udstilling<br />
hersteds vil ikke have syn<strong>de</strong>rlig Betydniog, da Kjòbmæn<strong>de</strong>ne her væsentlig<br />
maa tage Hensyn til Smag og Mening paa <strong>de</strong> större CoDSumtionsste<strong>de</strong>r.<br />
En Udstilling hersteds vil <strong>de</strong>rfor, s<strong>om</strong> nævnt, ikke have syn<strong>de</strong>rligt Gavn, men<br />
saa meget mere i Milano og Turin. For Milanos Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> er <strong>de</strong>r allere<strong>de</strong><br />
opnaaet en almin<strong>de</strong>lig Tilla<strong>de</strong>lse til i <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rvoeren<strong>de</strong> Museo C<strong>om</strong>mereiale,<br />
Via S. Marta N:o 16, at udstille svenske og norske Produkter. Saadanne<br />
Prover ville kunne sen<strong>de</strong>s direkte, men er <strong>de</strong>t nödvendigt, at <strong>de</strong>r samtidigt<br />
med<strong>de</strong>les Genuas Generalkonsulat Un<strong>de</strong>rretning, for at <strong>de</strong>t fornödne i hvert<br />
enkelt Tilfæl<strong>de</strong> kan blive ordnet ligeoverfor Direktionen. Alle Prover bör<br />
være ledsage<strong>de</strong> af Prisopgaver og for chemiske Produkters Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> af<br />
Analyse.<br />
Italienske Vine s<strong>om</strong> Importartikel i Nor<strong>de</strong>n. Den italienske Vinhöst gav<br />
i <strong>1889</strong> et ringe Udbytte, 22,200,000 Hektoliter eller 61 % af et Mid<strong>de</strong>lsaars.<br />
Den hele Produktion belöb sig i <strong>de</strong> tre foregaaen<strong>de</strong> Aar til:| 1886 35'/.2 Mill.,<br />
1887 31 V, Mill. og 1888 32 Mill. Hektoliter. S<strong>om</strong> rimeligt er, steg Priserne<br />
efter <strong>de</strong>n daarlige Höst ikke ubety<strong>de</strong>ligt. De almin<strong>de</strong>lige Priser paa<br />
fölgen<strong>de</strong> Vine ere:<br />
a) endnu ikke færdige Vine i Sæsonens Begyn<strong>de</strong>lse (pr Hektoliter):<br />
b) Færdige Vine pr Hektoliter:
583<br />
Foru<strong>de</strong>n ovennævnte ordincere Vine, hvis Pris her væsentlig er anfört for<br />
at vise en daarlig Hösts Indfly<strong>de</strong>lse paa Vinpriserae i <strong>de</strong>t Hele, sælges her<br />
kraftigere Vine, hvoraf kan nævnes:<br />
Ketorbido, röd og hvid (<strong>de</strong>n rö<strong>de</strong> er ikke ulig Bor<strong>de</strong>aux-Vin) 70 Lire pr<br />
Hektoliter (kan muligens faaes for 60 Lire).<br />
For samtlige <strong>de</strong> nsevnte Fiaskevine gives <strong>de</strong>r ved Kjöb af 25 Kasser og<br />
<strong>de</strong>rover en större Jtabat.<br />
Saavidt vi<strong>de</strong>s, er <strong>de</strong>t alene <strong>de</strong> italienske he<strong>de</strong> Vine s<strong>om</strong> hidtil have vun<strong>de</strong>t<br />
nogen större Indgang i Sverige og Norge, ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige Bordvine<br />
vistnok i <strong>de</strong>t hele er en temmelig li<strong>de</strong>t kjendt Vare. Det er <strong>de</strong>n almin<strong>de</strong>lige<br />
Antagelse i Nor<strong>de</strong>n, at disse Vine ere temmelig li<strong>de</strong>t holdbare og saale<strong>de</strong>s ikke<br />
syn<strong>de</strong>rlig egne sig til Export. Denne Mening kan tidligere have hävt sin Berettigelse,<br />
men <strong>de</strong>r er i <strong>de</strong> senere Aar i Italien lagt en overor<strong>de</strong>ntlig Flid paa<br />
Vindyrkning, speeielt med Export for Öie, og <strong>de</strong>r er i saa Henseen<strong>de</strong> gjort<br />
ganske bety<strong>de</strong>lige Fremskridt. Hvorvidt disse ere fuldt tilfredsstillen<strong>de</strong> Iigeoverfor<br />
en eventuel Export til <strong>de</strong> nordiske Lan<strong>de</strong>, kan u<strong>de</strong>n nogen Tids Erfaring<br />
vanskelig bedömmes, men <strong>de</strong>t vi<strong>de</strong>s, at enkelte mindre Forsög, <strong>de</strong>r ere<br />
foretagne herfra til<strong>de</strong>ls efter Generalkonsulatets Tilskyn<strong>de</strong>lse, ere faldne meget<br />
heldigt ud. Den tydske Han<strong>de</strong>l sees i <strong>de</strong>n senere Tid at have rettet sit Blik<br />
paa fremtidig Vinforsyning fra Italien, og <strong>de</strong>r erfares at være indrettet ganske<br />
bety<strong>de</strong>lige Depöter for italienske Vine paa forskjellige större Ste<strong>de</strong>r i Tydskland,<br />
— en Import, <strong>de</strong>r endog skal være stærkt anbefalet fra <strong>de</strong> tydske Myndighe<strong>de</strong>rs<br />
Si<strong>de</strong>.<br />
Med Hensyn til Ste<strong>de</strong>t, hvorover <strong>de</strong> italienske Vine i Tilfæl<strong>de</strong> bur<strong>de</strong> rekvireres,<br />
er selvfölgeligt Genua <strong>de</strong>n rette Pläds for Indkjöb af <strong>de</strong> piemontesiske<br />
og övrige norditalienske Vine. Ligesaa har <strong>de</strong> höit ansee<strong>de</strong> toscanske Vine<br />
— Chianti og Montepulciano — hersteds et stort Depot for Export. Hvorvidt<br />
imidiertid ogsaa andre italienske Vine bur<strong>de</strong> tages över Genua, tur<strong>de</strong> være<br />
tvivls<strong>om</strong>mere. Muligt, at Rekvisition fra andre Pladse, nærmere Produktionsste<strong>de</strong>rne,<br />
vil<strong>de</strong> være hensigtsmæssigere, men Genua fremby<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> Anlöbssted<br />
for <strong>de</strong>t störste Antal Dampskibslinier en ubestri<strong>de</strong>lig For<strong>de</strong>l gjennem en bedre<br />
K<strong>om</strong>munikation. Med flere af <strong>de</strong> Bergenske Fiske-Dampskibe kun<strong>de</strong> vistnok<br />
opnaaes mo<strong>de</strong>rate Fragter. Det bemærkes dog, at disse Fartöier i Almin<strong>de</strong>lighed<br />
ikke gaa direkte hjein herfra, men <strong>de</strong>res Anlöb af en eller an<strong>de</strong>n<br />
Mid<strong>de</strong>lhavshavn for Indtagning af en Saltladning vil<strong>de</strong> imidiertid ikke foraarsage<br />
nogen Forsinkelse, <strong>de</strong>r egentlig vil<strong>de</strong> være til stor Ska<strong>de</strong> for <strong>de</strong>nne Vare.<br />
* Kan muligens faaes noget billigere.
584<br />
De her paa Pladsen etablore<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>ligere Firmaer for Export af Vin ere:<br />
Filippo Lavagnino.<br />
Fratelli Beccaro.<br />
Bovone Ba£faele di Matteo.<br />
Luigi Laborel Melini (toscanske Vine).<br />
Canepa e Soci.<br />
Bartol<strong>om</strong>eo Pittaluga.<br />
Det Firma, <strong>de</strong>r forhandler <strong>de</strong>n ovenfor nævnte og sær<strong>de</strong>les anbefalesværdige<br />
»Retorbido», er Arturo Negrotto & C:ie.<br />
Et yngre Firma, <strong>de</strong>r ved Si<strong>de</strong>n af andre Forretnioger ogsaa har begyndt<br />
Vin-Export, og s<strong>om</strong> kan anbefales for Dygtighed og Aktivitet, er Axel Bödtker<br />
(norsk), Piazza Cernaia N:o 8, Genua.<br />
Efter hvad <strong>de</strong>r er berettet i Genueser-Aviser, skul<strong>de</strong> et större Firma i<br />
Stockholm nu være begyndt at arbei<strong>de</strong> for Indförsel af italienske Vine saavel<br />
til Hovedsta<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> til Kystbyerne.<br />
Export fra Genua af Kraftfo<strong>de</strong>rstoffe. S<strong>om</strong> indberettet ved særskilt<br />
Rapport, udföres herfra ikke ubety<strong>de</strong>lige Kvanta af et ved Oliefabrikerne fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Biprodukt, <strong>de</strong>r afgiver et sær<strong>de</strong>les kraftigt Næringstnid<strong>de</strong>l for Kvæg.<br />
Dette er <strong>de</strong> saakaldte Sesamkager (af Sesamfrö), Arachi<strong>de</strong>s-Kager (af <strong>de</strong>n saakaldte<br />
Jordnöd, ground-nut) og Coprah-Kager. Den væsentlige Udförsel heraf<br />
foregaar til Tydskland, Frankrig og Schweiz. Ogsaa til England, Holland og<br />
Danmark afskibes <strong>de</strong>r aarlig en<strong>de</strong>l Partier, og Generalkonsulatet har <strong>de</strong>rhos<br />
hävt Anledning til at bemserke, at flero Sendinger er foregaaet til Göteborg.<br />
Efter <strong>de</strong>n chemiske Analyse af disse Kager, hvor<strong>om</strong> <strong>de</strong>r er in<strong>de</strong>holdt <strong>de</strong>tailleret<br />
Oplysning i <strong>de</strong>n særskilte Indberetning, skul<strong>de</strong> <strong>de</strong> in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong> sær<strong>de</strong>les tjenlige<br />
Stoffe til Kreaturfo<strong>de</strong>r.<br />
Priserne ere:<br />
For at levere Kagerne i Sække paa 80 Kilogr., beregnes for Sække og<br />
Arbeidslön 6 Fr. mere pr 1,000 Kilogr. og for at malö Kagerne paa Fabrikantens<br />
Mölle og pakke Melet i Sække paa 70 ;i 80 Kilogr. beregnes 8 Fr. pr<br />
1,000 Kilogr. Fragterne for disse Oliekager opgives til 16 à 20 Sh. pr Ton<br />
for Sendinger paa 50 til 300 Ton. For hele Skibsladninger forniener Fabrikanten<br />
hersteds, at <strong>de</strong>r skul<strong>de</strong> kunne opnaaes Befordring til Göteborg for 10<br />
Sh. pr Ton og un<strong>de</strong>r ingen Omstændighed höiere end 15 à 16 Sh. Hovedfabriken<br />
for <strong>de</strong>nne Artikel tilhörer huset Scerno Gismondi & C:ie, Genua.<br />
Arbei<strong>de</strong>rforhol<strong>de</strong> og Udvandring. Paa nærværen<strong>de</strong> Tidspunkt, da Arbei<strong>de</strong>rspörgsmaalet<br />
er saa stærkt oppe i <strong>de</strong>n offeotlige Diskussion, tur<strong>de</strong> forskjellige<br />
Data vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> <strong>de</strong> italienske Arbei<strong>de</strong>rforhol<strong>de</strong> være af Interesse. De <strong>de</strong>sangaaen<strong>de</strong><br />
af <strong>de</strong> offentlige Myndighe<strong>de</strong>r indhente<strong>de</strong> Oplysninger gaa i <strong>de</strong>n Retning,<br />
at Arbeidslönnen i <strong>de</strong> sidste 25 Aar er steget ganske bety<strong>de</strong>ligt. Normal-<br />
Arbeidsdagen har hidtil været ti Timer, dog saale<strong>de</strong>s at <strong>de</strong>n er un<strong>de</strong>rkastet<br />
Forandringcr efter Aarsti<strong>de</strong>n og vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>s större eller mindre<br />
Hast. De virkelige Arbeidsdages aarlige Antal er 300 à 305. I Jernværkerne<br />
og Staalfabrikerne Iiges<strong>om</strong> ved Skibsværfterne er Arbeidslönnen si<strong>de</strong>n förste<br />
Halv<strong>de</strong>l af 60-Aarene gjennemsnitlig steget med 20 til 25 %, ved enkelte<br />
endog med 35 % og <strong>de</strong>rover. I B<strong>om</strong>uldsspin<strong>de</strong>rierne viser Spin<strong>de</strong>rnes<br />
Daglön i samme Tidsrum en Forhöielse fra L. 1'10 til L. 2'05, og for <strong>de</strong><br />
kvin<strong>de</strong>lige Arbei<strong>de</strong>re fra L. 0'60 til L. 1'12. Væverne erhol<strong>de</strong> nu L. 238
585<br />
(istf. i Begyn<strong>de</strong>isen af 60-Aarene L. 1.35) og <strong>de</strong> kvin<strong>de</strong>lige Arbei<strong>de</strong>re L.<br />
1'17 (istf. L. 0'65). I UldYarefabrikerne er <strong>de</strong>n gjennemsnitlige Daglön si<strong>de</strong>n<br />
1867 steget i samme Forhold. Ove<strong>de</strong> Uld-Vævere faa nu L. 4'96 (istf.<br />
för L. 2'76); mindre öve<strong>de</strong> Arbei<strong>de</strong>re L. 396 (istf. för L. 2so).<br />
Udvandringen til Syd-Amerika herfra udgjor<strong>de</strong> i <strong>1889</strong>:<br />
Emigrationen udgjor<strong>de</strong> i <strong>de</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar:<br />
De Provinser, <strong>de</strong>r afgive <strong>de</strong>n störste Tribut til Udvandringen, ere Venetien<br />
og L<strong>om</strong>bardiet.<br />
Den overveien<strong>de</strong> Del af Emigranterne overförtes til Sydamerika i italienske<br />
Dampskibe.<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vil sees, er Udvandringen i <strong>1889</strong> gaaet tilbage, og <strong>de</strong>tte tur<strong>de</strong><br />
vistnok for en væsentlig Del vsere at tilskrive <strong>de</strong>n i forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong>,<br />
fra Begyn<strong>de</strong>isen af <strong>1889</strong> gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Udvandrer-Lov, <strong>de</strong>r ved forskjellige<br />
administrative Forskrifter, væsentlig Skjærpelse af Fordringerne til at<br />
kunne virke s<strong>om</strong> Emigrationsagent, har til Oiemed at modvirke <strong>de</strong>n massevise<br />
uoverlagte Udvandring af Landbefolkningen, og s<strong>om</strong> i höi Grad har vist sig<br />
skikket til at regulere Emigrationen. Ved Si<strong>de</strong>n af <strong>de</strong>nne Lov er <strong>de</strong>r ogsaa<br />
gjort en an<strong>de</strong>n sær<strong>de</strong>les virks<strong>om</strong> Foranstaltning, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r nemlig til <strong>de</strong> italienske<br />
Konsuler paa samtlige Ste<strong>de</strong>r, hvortil Udvandring herfra foregaar, er udgaaet<br />
et Circulære, <strong>de</strong>r paalægger Konsulerne stadigt at hol<strong>de</strong> Regjeringen un<strong>de</strong>rrettet<br />
<strong>om</strong> Emigranternes Kaar, og hvori <strong>de</strong>r er opstillet en Række Spörgsmaal,<br />
hvis Besvarelse til enhver Tid vil give <strong>de</strong> italienske Myndighe<strong>de</strong>r <strong>de</strong> mest <strong>de</strong>taillere<strong>de</strong><br />
Oplysninger.<br />
Den störste Del af Emigrationen gaar nu, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t vil sees af ovenstaaen<strong>de</strong><br />
Opgave, til <strong>de</strong>n argentinske Republik, me<strong>de</strong>ns Udvandringen til Brasilien<br />
er i Tilbagegang. Efter Slaveriets Ophævelse i Brasilien opstod <strong>de</strong>rsteds <strong>de</strong><br />
samme Vanskelighe<strong>de</strong>r s<strong>om</strong> i sin Tid i De forene<strong>de</strong> Stater i Nord-Amerika for<br />
at skaffe <strong>de</strong>n fornödne Arbeidskraft, og <strong>de</strong>r blev gjort <strong>de</strong> störste Anstrengelser<br />
for at didföre Arbei<strong>de</strong>re fra Europa, fornemmelig fra Italien. I <strong>de</strong>tte Oiemed<br />
bereiste Agenter <strong>de</strong> overbefolke<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> og gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n uvi<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Landbefolkning<br />
tillokken<strong>de</strong> Beskrivelser af Forhol<strong>de</strong>ne i Brasilien, hvilket her i Italien<br />
bevirke<strong>de</strong> en saadan Tilströmning til Emigrationsbureauerne, at disse ofte endog<br />
hav<strong>de</strong> vanskelig ved at överföre <strong>de</strong> talrige Udvandrere, hvoraf <strong>de</strong> fleste <strong>de</strong>s-<br />
* Naar <strong>de</strong>nne store Udvandring ikke har medfört betænkelige Fölger for Mo<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>t,<br />
men tvertimod har været betragtet s<strong>om</strong> et Go<strong>de</strong>, maa <strong>de</strong>tte tilskrives <strong>de</strong>n italienske Befolknings<br />
stærke Tilvæxt, i<strong>de</strong>t Italiens Folkemæng<strong>de</strong> i <strong>de</strong> 7 sidste Aar er steget fra 28,460,000<br />
til 30,566,300. Det aarlige Antal Födsler er 36 pr Tasin<strong>de</strong> Indbyggere, og Dödafal<strong>de</strong>nes<br />
Antal alene 26 pr Tnsin<strong>de</strong>.
586<br />
værre bittert fik erfare, at <strong>de</strong>t <strong>de</strong>m foreholdte Bille<strong>de</strong> ikke svare<strong>de</strong> til Virkelighe<strong>de</strong>n.<br />
Den foraodre<strong>de</strong> Retning, g<strong>om</strong> Emigrationen nu har begyndt at tage,<br />
sees her i Almin<strong>de</strong>lighed med Tilfredshed p. Gr. af <strong>de</strong>n stadigt tiltagen<strong>de</strong> k<strong>om</strong>mercielle<br />
Förbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>n argentinske Republik, <strong>de</strong>r vistnok mere end <strong>de</strong><br />
fleste andre Lan<strong>de</strong> i Sydamerika har BetiDgelserne for at give en arbeids<strong>om</strong><br />
Indvandrer-Befolkning en sorgfri Existents.<br />
Generalkonsulatet gjor<strong>de</strong> i Slutningen af <strong>1889</strong> en særskilt Indberetning<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>t her sær<strong>de</strong>les hyppigt forek<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Tilfæl<strong>de</strong>, at Ladningsmodtagere,<br />
<strong>de</strong>r have at betale Fragt for ank<strong>om</strong>ne Varer efter Fragtbreve, hvori <strong>de</strong>nne er<br />
fastsat til saa og saa mange Francs pr Ton, forlange at see Betaling i italienske<br />
Papirpenge tagen for god. S<strong>om</strong> vi<strong>de</strong>re indberettet, henvendte Generalkonsulatet<br />
sig til Han<strong>de</strong>lskamret med Anmodning <strong>om</strong> at erhol<strong>de</strong> <strong>de</strong>ttes Udtalelse<br />
i Sägen og fik til Svar, at <strong>de</strong>r ved »Francs» maatte forstaaes fransk<br />
Mynt og ikke italiensk, saale<strong>de</strong>s at Varemodtageren i <strong>de</strong>slige Tilfæl<strong>de</strong> enten<br />
maatte betale i fransk Valuta eller, hvis Betaling sker i italienske Penge, da<br />
efter Cours à vista paa Frankrige <strong>de</strong>n Dag Betaling fin<strong>de</strong>r Sted. Vistnok vil<br />
en saa klar Udtalelse fra Ste<strong>de</strong>ts Han<strong>de</strong>lskammer un<strong>de</strong>r opstaaen<strong>de</strong> Differencer<br />
være en god Stötte for vore Skibsförere, men <strong>de</strong>t er dog neppe at vente, at<br />
alle Varemodtagere böie sig for Han<strong>de</strong>lskamrets Auktoritet, især da <strong>de</strong>t i läng<br />
Tid i en Flerhed af Tilfæl<strong>de</strong> har lykkets <strong>de</strong>m at faa <strong>de</strong>n for <strong>de</strong>m gunstigere<br />
Opfatning respekteret af adskillige Skibsförere, for hvem nemlig en hurtig Afvikling<br />
af Sägen s<strong>om</strong> oftest er af <strong>de</strong>n Vigtighed, at <strong>de</strong> ikke gjerne indla<strong>de</strong> sig<br />
i en Retstvist, hvis Omkastninger <strong>de</strong>rhos sjel<strong>de</strong>n vil staa i rimeligt Forhold til<br />
<strong>de</strong>t Belöb, hvor<strong>om</strong> Differencen dreier sig.<br />
Da <strong>de</strong>r frem<strong>de</strong>les sees at gjöres Vanskelighe<strong>de</strong>r i saa Henseen<strong>de</strong> fra Varemodtagernes<br />
Si<strong>de</strong>, maa Generalkonsulatet ätter fremhol<strong>de</strong> Onskelighe<strong>de</strong>n af, at<br />
<strong>de</strong>r i Certepartier og Konnessementer for Fragter til Genuas Generalkonsulats<br />
Distrikt, for hvilke Betalingen fastsættes i Francs og Centimes, paa ty<strong>de</strong>lig<br />
Maa<strong>de</strong> anföres, i hvilken Valuta Fragten bliver at udbetale — at <strong>de</strong>r altsaa<br />
tilföies »i Guld», »i Avista paa Paris» eller lignen<strong>de</strong>.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n var i <strong>1889</strong> tilfredsstillen<strong>de</strong> og <strong>de</strong>r har altid kunnet<br />
udfærdiges rene Sundhedspas. * Det i forrige Aarsberctnäng <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Hospital,<br />
<strong>de</strong>r var en Gave fra <strong>de</strong>n i <strong>1889</strong> afdö<strong>de</strong> og for sin storarte<strong>de</strong> Godgjörenhed<br />
bekjendte Hertugin<strong>de</strong> af Galliera, er nu taget i Brug og maa betegnes<br />
s<strong>om</strong> et Mönsterhospital, hvis Lige kun faa af Europas Hovedste<strong>de</strong>r kan<br />
opvise.<br />
Svenske og norske Firmaer i Genua:<br />
Arwedson, John, Agenturforretning, fornemmelig i Jernvarer og Fisk.<br />
<strong>de</strong>lle Grazie 10.)<br />
(Mura<br />
Bödtker, Axel, Import af Fiskevarer.<br />
Cernaia 8.)<br />
Vin<strong>han<strong>de</strong>l</strong> en gros. Agentur. (Piazza<br />
Lindholm, Carl O., Suecessor, Agentur i Trævarer. Skibsmægler- og Speditionsforretning.<br />
Han<strong>de</strong>l med Skibsprovisioner. (Mura <strong>de</strong>lle Grazie 10.)<br />
Mowinckel, F. W., Agenturforretning, fornemmelig i Fiskeprodukter og Trævarer.<br />
(Piazza Pellicceria.)<br />
Trumpy, H., Agentur og Speditionsforretning. (Via <strong>de</strong>i Conservatori <strong>de</strong>l<br />
Mare 5.)<br />
* I <strong>de</strong> förste Uger af 1890 optraadte ogsaa hersteds Influenza-Epi<strong>de</strong>mien, dog ikke i<br />
nogen sær<strong>de</strong>les stærk Grad.
587<br />
Afmönstringer og Paamönstringer. Der er i <strong>1889</strong> afmönstret fra svenske<br />
Fartöier 4 Mandskaber og fra norske Fartöier 31. Paamönstret paa svenske<br />
Fartöier 14 og paa norske 34. Anmeldt to Ròmningstilfæl<strong>de</strong>, begge fra norske<br />
Fartöier. I forrige Aarsberetning udtaltes <strong>de</strong>t, at, naar <strong>de</strong>r ikke förek<strong>om</strong>mer<br />
flere Tilfæl<strong>de</strong> her, hvor Römning i <strong>de</strong>t Hele er temmelig hyppig, og bvor<br />
Fristeisen <strong>de</strong>rtil for vore Folk er saa meget större, s<strong>om</strong> Hyrerne ere bety<strong>de</strong>lig<br />
höiere end <strong>de</strong> ved Forhyringen i Sverige og Norge betinge<strong>de</strong> Belöb, saa hav<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>tte efter Generalkonsulatets Formening sin væsentligste Aarsag i <strong>de</strong>n Strcnghed,<br />
hvormed <strong>de</strong>r hersteds er bleven optraadt ligeoverfor Römning fra vore<br />
Fartöier eller Forsög <strong>de</strong>rpaa. Efter hvad <strong>de</strong>r var Grund til at antage, bidrog<br />
<strong>de</strong>n Slaphed, s<strong>om</strong> fra mange Skibskapteiners Si<strong>de</strong> vises ligeoverfor Ròmningstilfæl<strong>de</strong>,<br />
i bety<strong>de</strong>lig Grad til at foröge disses Antal. Nærværen<strong>de</strong> Embe<strong>de</strong> bar<br />
fun<strong>de</strong>t <strong>de</strong>t rigtigt efter Skibskapteinernes Anmel<strong>de</strong>lse konsekvent at la<strong>de</strong> vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Römningsmænd efterspore og anhol<strong>de</strong>, og da <strong>de</strong>t ialfald her paa<br />
Pladsen er umuligt for en römt Sömand at faa ny Hyre u<strong>de</strong>n at benven<strong>de</strong> sig<br />
til en Forhyringsagent, vil Adgangen til paany at erhol<strong>de</strong> Sysselsættelse saagodts<strong>om</strong><br />
altid være ham lukket, da enbver saadan Agent er fuldk<strong>om</strong>men à jour<br />
med, fra hvilke Konsulaters Si<strong>de</strong> <strong>de</strong>r jevnlig skri<strong>de</strong>s ind i Ròmningstilfæl<strong>de</strong>.<br />
Sammenk<strong>om</strong>ster for svenske og norske Sömænd. De i forrige Aarsberetning<br />
<strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Sammenk<strong>om</strong>ster have været fortsatte ogsaa i <strong>1889</strong>, og bar<br />
<strong>de</strong>rtil været benyttet <strong>de</strong>t til Generalkonsulens Disposition velvilligen stille<strong>de</strong><br />
skotske Missionslokale <strong>om</strong>bord paa <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rtil indrette<strong>de</strong> Fartöi Caledonia. Ved<br />
disse Samlinger, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>ls have været afholdte paa Söndage eller Höitidsaftener,<br />
<strong>de</strong>ls paa Aftener i Ugen, bar <strong>de</strong>r for Srtndagenes Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> været Iæst en<br />
Andagt og paa Ugeaftenerne været holdt Foredrag af belæren<strong>de</strong> eller un<strong>de</strong>rhol<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Art. Reisen<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r have besögt Genua, have un<strong>de</strong>rti<strong>de</strong>n med Velvillie<br />
y<strong>de</strong>t personligt Bidrag til disse Sammenk<strong>om</strong>sters Afhol<strong>de</strong>lse gjennem Foredrag<br />
og lignen<strong>de</strong>. To Sömandsfester have været afholdte, nemlig 4 November<br />
og Juleaften (<strong>de</strong>n förste paa Caledonia, <strong>de</strong>n sidste i Generalkonsulens Bolig).<br />
Til Ild<strong>de</strong>ling blandt Sömæn<strong>de</strong>ne ved Juletræet hav<strong>de</strong> saavel Evangeliska Fosterlandsstiftelsen<br />
i Stockholm s<strong>om</strong> norske Sömandsmission i Bergen sendt værdiful<strong>de</strong><br />
Gaver, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>r fra samme Foreninger stadig ogsaa modtages Skrifter<br />
til Ud<strong>de</strong>ling. Der afholdtes i <strong>1889</strong> (Festerne iberegnet) 13 Samlinger, <strong>de</strong>r<br />
besögtes af 385 Mand.<br />
Harald Asche.
Marseille <strong>de</strong>n 20 juni 1890.<br />
588<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:<br />
Sammanlagdt ank<strong>om</strong>mo sålunda till distriktet:<br />
<strong>och</strong> afgingo:<br />
En ej obetydlig minskning mot <strong>år</strong> 1888 har inträdt, nämligen i antalet<br />
268 = 28-8 % <strong>och</strong> i tontal 144,405 = 31-4 %, hvaraf faller på ångfartygen<br />
resp. 94 % <strong>och</strong> 95'3 % <strong>och</strong> på segelfartygen 6 % <strong>och</strong> 4'7 %. Minskningen<br />
för <strong>de</strong> förra grundar sig på att ett antal ångfartyg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et upphört<br />
med sin fraktfart på <strong>de</strong> franska Me<strong>de</strong>lhafshamnarne, för <strong>de</strong> senare utgör <strong>de</strong>n<br />
en fortsättning på en sedan ett par <strong>år</strong> tillbaka börjad nedgång.<br />
Omfånget af en svenska skeppsfarten framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong> siffror:
589<br />
De svenska fartygen hafva sålunda något minskats, antalet med 7 = 6'6 %,<br />
tontalet med 8,804 = 15 %. För<strong>de</strong>la<strong>de</strong> på ång- <strong>och</strong> segelfartygen blir förhållan<strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong>t sedan någon tid vanliga, ökning för <strong>de</strong> förra <strong>och</strong> minskning för<br />
<strong>de</strong> senare. Ökningen för ångfartygen utgjor<strong>de</strong> 9 = 18 % <strong>och</strong> 1,191 ton =<br />
3 - 6 % <strong>och</strong> minskningen för segelfartygen 16 = 29 % <strong>och</strong> 9,995 ton = 39'3 %.<br />
Motsvaran<strong>de</strong> siffror för <strong>de</strong>n norska skeppsfarten utgjor<strong>de</strong>:<br />
Den betydliga minskningen i total<strong>om</strong>fånget ses sålunda hufvudsakligen falla<br />
på <strong>de</strong> norska fartygen, sedan <strong>de</strong>n för <strong>de</strong>ssa utgjor<strong>de</strong> icke mindre än 261 fartyg<br />
= 31'6 % <strong>och</strong> 135.600 ton = 338 %, hvaraf allt på ångfartygen, s<strong>om</strong><br />
följaktligen minskats med 261 fartyg = 38 % <strong>och</strong> 138,872 ton = 41 %.<br />
Antalet segelfartyg har förblifvit oförändradt, men tontalet har ökats med 3,272<br />
= 5-3 %.<br />
Denna stora nedgång, s<strong>om</strong> förutsågs i förra <strong>år</strong>ets berättelse, grundar sig,<br />
s<strong>om</strong> redan nämndt, på att ett antal ångfartyg, s<strong>om</strong> sedan någon tid un<strong>de</strong>rhållit<br />
vintransporten <strong>från</strong> spanska till franska Me<strong>de</strong>lhafshamnar, upphört <strong>de</strong>rined; men<br />
då <strong>de</strong>tta förhållan<strong>de</strong> är beroen<strong>de</strong> af <strong>om</strong>ständigheterna, så tor<strong>de</strong> möjligen <strong>de</strong>tta<br />
afbrott vara tillfälligt <strong>och</strong> utsigter <strong>de</strong>rför finnas för ett återupptagan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>nna<br />
tra<strong>de</strong>. Ett tjugutal norska ångfartyg voro <strong>de</strong>rined sysselsatta mot ett trettiotal<br />
<strong>år</strong> 1888.<br />
Af följan<strong>de</strong> tabell framg<strong>år</strong> huru stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong> till distriktet ank<strong>om</strong>na<br />
fartygen faller på vieekonsulsstationerna:
590<br />
Den på vicekonsulsstationerna fallan<strong>de</strong> <strong>de</strong>len utgör sålunda för <strong>1889</strong> för<br />
antalet 67 % <strong>och</strong> tontalet 60.1 %, hvaraf pä Cette ensamt k<strong>om</strong>mer 96 %<br />
såväl for antalet s<strong>om</strong> tontalet.<br />
Det är hufvudsakligen gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna hamn s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n betydliga vinimporten<br />
eger rum, <strong>och</strong> hafva <strong>de</strong> månadsbefrakta<strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska ångfartygen un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et tillfört hamnen <strong>om</strong>kring 121,000 fat vin.<br />
Importen af <strong>de</strong>nna vara har varit i aftagan<strong>de</strong>, enär skör<strong>de</strong>n in<strong>om</strong> <strong>de</strong>partementet<br />
Hérault förbättrats.<br />
Salthamnen Port <strong>de</strong> Bouc, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1887 besöktes af 12 svenska <strong>och</strong> norska<br />
fartyg <strong>om</strong> 5,301 ton, hvarmed utför<strong>de</strong>s c:a 6,000 ton salt, har <strong>1889</strong> blott<br />
sett <strong>de</strong>n skandinaviska flaggan i sin hamn å två fartyg, hvaraf <strong>de</strong>t ena med<br />
petroleum <strong>och</strong> <strong>de</strong>t andra med bray; båda afgingo i barlast. Detta afbrott uti<br />
utförseln af <strong>de</strong>tta annars så <strong>om</strong>tyckta salt härle<strong>de</strong>r sig <strong>från</strong> <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et rådan<strong>de</strong><br />
höga priset, s<strong>om</strong> saltbolaget fasthållit vid, men då nu en betydlig prisnedsättning<br />
inträdt, tor<strong>de</strong> ånyo utgåen<strong>de</strong> frakter k<strong>om</strong>ma att bjudas. Priset st<strong>år</strong><br />
för ögonblicket i frcs 12.<br />
Enligt af befàlhafvarne lemna<strong>de</strong> uppgifter utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong> af svenska <strong>och</strong> norska<br />
fartyg un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et införtjenta bruttofrakterna s<strong>om</strong> följer:<br />
Häraf ses att totalbeloppet för <strong>år</strong> <strong>1889</strong> ökats med ej mindre än fres<br />
517,047 =T= 12'2 % på samma gång s<strong>om</strong> motsvaran<strong>de</strong> antal fartyg <strong>och</strong> tontal<br />
minskats resp. 28'8 % <strong>och</strong> 31'4 %, hvilket utgör ett talan<strong>de</strong> bevis på fraktmarkna<strong>de</strong>ns<br />
goda ställning un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et. Det hän<strong>de</strong> här att fartyg<br />
erhöllo mer än dubbelt så hög frakt s<strong>om</strong> <strong>år</strong>et förut. Detta goda förhållan<strong>de</strong><br />
har emellertid gifvit vika för ett mindre för<strong>de</strong>laktigt sådant, <strong>och</strong> höres ej sällan<br />
klagan öfver <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong> ställningen.<br />
Ofvannämnda ökning har k<strong>om</strong>mit såväl <strong>de</strong> svenska s<strong>om</strong> <strong>de</strong> norska fartygen<br />
till godo, <strong>de</strong> förra med 4'8 % <strong>och</strong> <strong>de</strong> senare med 137 %. Jemförd med <strong>år</strong><br />
1884 är ökningen för <strong>de</strong> svenska blott 3'3 %, då <strong>de</strong>n <strong>de</strong>remot för <strong>de</strong> norska<br />
är 44-6 %.<br />
På ångfartygen falla frcs 1,761,135 = 37l %', hvaraf ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fres<br />
1,628,810 = 925 % <strong>och</strong> afgåen<strong>de</strong> frcs 132,325 = 7-s %, <strong>och</strong> på segelfartygen<br />
frcs 2,988,755 = 62 - 9 %, hvaraf ank<strong>om</strong>man<strong>de</strong> frcs 1,930,685 =<br />
64-6 % <strong>och</strong> afgåen<strong>de</strong> frcs 1,058,070 = 35-4 %.<br />
Följan<strong>de</strong> fraktnoteringar hafva k<strong>om</strong>mit v<strong>år</strong>a fartyg till <strong>de</strong>l, hvaraf äfven<br />
synes <strong>från</strong> hvilka hamnar <strong>de</strong> hufvudsakligen k<strong>om</strong>mit:<br />
Trä: <strong>från</strong> Sverige pr std. Piteå ångfartyg frcs 98 (1888 68—83), Umeå<br />
63—85 (65—75), Örnsköldsvik 80—86 (82),<br />
Hernösand ångf. 85 (82), Sundsvall 85—90<br />
(65—82-50), Sö<strong>de</strong>rhamn 85 (65), Gefle 85—87<br />
(67—70), Skutskär 82.<br />
» » Archangel 110—115 (85 — 100), Viborg 82—88 (70—90),<br />
Kotka 88—90 (63 — 70), Mobile 125 (90—115).
591<br />
Jern pr ton <strong>från</strong> Örnsköldsvik 15, Sö<strong>de</strong>rhamn 10, Gefle 5—10, Göteborg<br />
ångf. 8.<br />
Tjära J t:a » TJleäborg 6.<br />
Oljekakor i) ton » Svarta hafvet 19.<br />
Spanmål f> ch. » » l - 30 — 3"76.<br />
Korinter » ton » Grekland ångf. 17—20 + 5 %.<br />
Logwood » » » Gua<strong>de</strong>loupe 25, Laguna 50.<br />
Palmolja » » » Guinea-kusten 54'50—80.<br />
Socker » » D Martinique 40—45, Gua<strong>de</strong>loupe 35—50, S:t Béunion<br />
67, Java 45—68, ångf. 62-60.<br />
Hudar » » » Mozambique 49—54.<br />
Salpeter J » » Chili 42.<br />
Coprah j> » » Fidschi-öarna 56—68, Vänskaps-ö. 46—84, Satnoa-ö.<br />
50, Sällskaps-ö. 68, Celebes 68—77, Sumatra 62"50 —<br />
65, N. Briton 60, Östafrika: Inhambane 38'SO—42 - 50,<br />
Parapato 40 — 54. V.-Afrika: Sierra Leone 62.<br />
Vin » månad erhölls mellan 4,000 <strong>och</strong> 7,000 frcs.<br />
Från Marseille utgåen<strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska fartyg hafva k<strong>om</strong>mit i åtnjutan<strong>de</strong><br />
af följan<strong>de</strong> fraktnoteringar:<br />
Styckegods pr ton Gua<strong>de</strong>loupe 19—21, Martinique 20 — 24, Haiti 31, Cuba<br />
21—30, Rio 39—45, Santos 31—36, Montevi<strong>de</strong>o 38—40,<br />
Buenos Aires 39 — 45, Bosario 45, Guayaquil 57—50,<br />
Progreso 32—41, Mozambique 85 fram <strong>och</strong> tillbaka, Half-<br />
Jack (V.-Afrika) frcs 20,000 fram <strong>och</strong> tillbaka.<br />
Bauxite » » Phila<strong>de</strong>lphia 12.<br />
Tegel » » Lissabon 11—13.<br />
Oljekakor » D Vegesack 16, Bremen 15, Flenaburg 1750, Stettin 17'50<br />
— 21, Danzig 17.<br />
Af nedanståen<strong>de</strong> tabeller framg<strong>år</strong> qvantiteten af <strong>de</strong> med svenska <strong>och</strong> norska<br />
fartyg till Marseille införda artiklar:
<strong>och</strong> <strong>från</strong> Marseille utförda:<br />
592<br />
Sås<strong>om</strong> anmärkningsvärdt tor<strong>de</strong> på grund af ofvanståen<strong>de</strong> siffror kunna<br />
framhållas att med v<strong>år</strong>a fartyg införts 1,325 std. trä mindre än un<strong>de</strong>r 1888;<br />
vidare att <strong>de</strong> norska ångfartygen hitfört blott hälften så mycket spanmål (hvete)<br />
<strong>från</strong> Svarta hafvet s<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et, men hafva segelfartygen å andra sidan,<br />
såväl <strong>de</strong> svenska s<strong>om</strong> <strong>de</strong> norska, gjort goda frakter med eoprah; i socker har<br />
en nedgång till något un<strong>de</strong>r 1887 <strong>år</strong>s siffror inträdt.<br />
Hvad åter beträffar utgåen<strong>de</strong> laster, så framst<strong>år</strong> särskildt sås<strong>om</strong> ett godt<br />
tecken <strong>de</strong>n betydliga qvantiteten styckegods, hvilket utgör Marseilles enda betydan<strong>de</strong><br />
exportämne. Af anförda fraktnoteringar synes till hvilka orter <strong>de</strong>nna<br />
export hufvudsakligen egt rum.<br />
De i kg. uppgifna artiklarna hafva utgått med svenska ångfartyg <strong>de</strong>stinera<strong>de</strong><br />
till nor<strong>de</strong>uropeiska hamnar.<br />
Enligt uppgift <strong>från</strong> tullkammaren hafva följan<strong>de</strong> artiklar hit införts <strong>från</strong><br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>:
593<br />
Af <strong>de</strong>nna import <strong>från</strong> Sverige faller på svenska fartyg ungefärligen 30 %,<br />
på franska 22 % <strong>och</strong> på tredje nations 48 %, samt <strong>från</strong> Norge på norska<br />
fartyg c:a 75 %, på franska 22 % <strong>och</strong> på tredje nations 3 %.<br />
Den sedan länge gjorda anmärkningen att brist på direkt lägenhet betydligt<br />
inverkar på importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena gör sig fortfaran<strong>de</strong> gällan<strong>de</strong>.<br />
De häri<strong>från</strong> till Sverige <strong>och</strong> Norge direkt utförda varor, enligt uppgift<br />
<strong>från</strong> samma källa, utgjor<strong>de</strong>:<br />
På vieekonsulsstationerna eg<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> varu<strong>om</strong>sättning rum un<strong>de</strong>r svensk<br />
eller norsk flagga:<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 38
594<br />
Cette inför<strong>de</strong>, förut<strong>om</strong> redan <strong>om</strong>nämnda qvantitet vin, 2 laster trä <strong>från</strong><br />
Sverige <strong>och</strong> 1 frän Norge samt 1 frän Finland, 4 laster Bi tum, 1 last stäfver,<br />
2 laster kol, 3 laster spanmål <strong>och</strong> 2 laster korinter. Utförseln bestod af 2<br />
laster salt till Sverige, 3 till Norge, 2 till Finland, 1 till Danmark <strong>och</strong> 5 till<br />
Brasilien (Santos) samt 1 last bauxite till S:t Petersburg.<br />
Port <strong>de</strong> Bouc inför<strong>de</strong> 1 last bray <strong>från</strong> London <strong>och</strong> 1 last petroleum <strong>från</strong><br />
New-York; båda afgingo i barlast.<br />
Toulon: 2 laster trä <strong>från</strong> Sverige.<br />
Nizza: 1 last stockfisk <strong>från</strong> Bergen <strong>och</strong> vin <strong>från</strong> Alicante.<br />
Cannes: 1 last trä <strong>från</strong> Archangel.<br />
Bastia: 2 laster kol <strong>från</strong> Newcastle.<br />
I Cannes hafva <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> 2 österrikiska fartyg <strong>och</strong> 1 tyskt ångfartyg, <strong>de</strong> två<br />
förstnämnda k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>från</strong> Fiume <strong>och</strong> <strong>de</strong>t sistnämnda <strong>från</strong> Kotka, lossat trä.<br />
De vid hufvudstationen verkstälda af- <strong>och</strong> påmönstringar för<strong>de</strong>la sig s<strong>om</strong><br />
följer:<br />
Från svenska fartyg rym<strong>de</strong> inalles 10 <strong>och</strong> frän norska 38 man.<br />
Antalet håller sig tyvärr högt, då ännu inga mått <strong>och</strong> steg blifvit tagna<br />
för att hämma <strong>de</strong>tta onda. Det i min förra berättelse <strong>om</strong>nämnda engelska sjömanshemmet<br />
har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et uppehållit sin verksamhet <strong>och</strong> har i viss<br />
mån fyllt sin plats; något beslut röran<strong>de</strong> öfvertagan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>tsamma af k<strong>om</strong>itén<br />
för inrättan<strong>de</strong>t af ett skandinaviskt sjömanshem har ännu ej kunnat fattas.<br />
Gen<strong>om</strong> konsulatets försorg hafva följan<strong>de</strong> antal sjömän blifvit inlagda å härvaran<strong>de</strong><br />
hospital: 4 norrmän <strong>och</strong> 4 svenskar. In<strong>om</strong> distriktet hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
aflidit 5 sjömän, hvaraf 1 svensk drunkna<strong>de</strong> i härvaran<strong>de</strong> hamn.<br />
Följan<strong>de</strong> belopp hafva gen<strong>om</strong> konsulatet för räkning svenska <strong>och</strong> norska<br />
sjömän hembefordrats:<br />
Till sjömän adressera<strong>de</strong> bref ank<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r konsulatets adress 4,026 mot<br />
4,560 1888, 5,548 1887, 4,374 1886, 4,489 1885, 4,400 1884 samt 134<br />
korsbandsförsän<strong>de</strong>lser mot 146 1888, 160 1887, 180 1886.<br />
Intet af <strong>de</strong> i min förra berättelse uppgifna svenska <strong>och</strong> norska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus<br />
har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et un<strong>de</strong>rgått någon förändring.<br />
14 pass hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et å konsulatet utfärdats.<br />
Med anledning af norska lagen af 21 april 1888 röran<strong>de</strong> norsk statsborgarrätt<br />
anmäl<strong>de</strong> sig å konsulatet 10 norrmän <strong>och</strong> 2 å vicekonsulatet i Cette.<br />
Konsulatets adress är rue <strong>de</strong> la Répnblique 24, <strong>och</strong> hålles kontoret öppet<br />
alla helgfria dagar <strong>från</strong> kl. 10 till 12 f. m. <strong>och</strong> 3 till 5 e. m.
595<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Då <strong>de</strong> statistiska uppgifterna for <strong>1889</strong> ännu ej utk<strong>om</strong>mit, vill jag här<br />
nedan återgifva import- <strong>och</strong> exportsiffror för några af <strong>de</strong> vigtigare artiklarne<br />
för 1888:<br />
Totaltrafiken i varor vid Marseilles jernvägsstationer utgjor<strong>de</strong> 1,338,487 ton.<br />
Bland vid härvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammare till behandling förek<strong>om</strong>man<strong>de</strong> vigtigare<br />
frågor vill jag framhålla <strong>de</strong> följan<strong>de</strong> sås<strong>om</strong> varan<strong>de</strong> af intresse.<br />
De edsvurne skeppsmäklarne hafva gen<strong>om</strong> skrifvelse till kammaren tillkännagifvit<br />
att ständiga tvistigheter uppstå emellan lastemottagarne <strong>och</strong> re<strong>de</strong>rierna,<br />
i synnerhet då <strong>de</strong>t gäller främman<strong>de</strong> ångfartyg, gen<strong>om</strong> brist på bestämda<br />
regler för fraktregleringar.<br />
Vid <strong>de</strong>t sammanträ<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> följ<strong>de</strong> härpå, förklara<strong>de</strong> en af mäklarne inför<br />
kammaren frågans vigt oeh angaf sås<strong>om</strong> exempel att un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 29 främman<strong>de</strong><br />
ångfartyg användt i me<strong>de</strong>ltal 20 dagar för lossning, men erhållit fraktregleringar<br />
först efter 50, 55 <strong>och</strong> till <strong>och</strong> med 60 dagar, aldrig un<strong>de</strong>r 30<br />
dagar.<br />
Sås<strong>om</strong> me<strong>de</strong>l att undgå <strong>de</strong>tta framhölls särskildt nödvändigheten af att<br />
använda tydliga <strong>och</strong> klara uttryck i konnossementen för Svarta hafvet; att be-
596<br />
stämma en tid för lossning af spanmål, socker, trä, frö etc., då certepartiet<br />
innehåller att lossningen skall ske »enligt bruk eller så fort kaptenen kan leverera»;<br />
att bestämma en maximitid för fraktregleringen för spanmål.<br />
Dessa regleringar draga ibland ut i 60 dagar, un<strong>de</strong>r hvilken tid spanmålslasten<br />
ligger ovägd i dockskjul.<br />
Frågan k<strong>om</strong>mer att närmare un<strong>de</strong>rsökas <strong>och</strong> beslut fattas.<br />
En annan vigtig fråga är kammarens anhållan hos finansministern att i<br />
likhet med t. ex. Genua få rättighet bevilja <strong>de</strong> större ångbåtsre<strong>de</strong>rier, hvilkaa<br />
fartyg anlöpa Marseille, för<strong>de</strong>len att erlägga tonnageafgiften me<strong>de</strong>lst <strong>år</strong>sabonnement.<br />
Denna intressanta fråga är uppväckt <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att ett af <strong>de</strong> stora holländska<br />
bolagens båtar lemna<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna hamn sås<strong>om</strong> anlöpningsort för Genua,<br />
hv3rest ifrågavaran<strong>de</strong> afgift un<strong>de</strong>rlättas på nämnda sätt. Det befaras sålunda<br />
att flera utländska bolag, hvilkas båtar anlöpa Marseille, skola följa <strong>de</strong>tta exempel.<br />
Kammaren begär att sagda afgift uppbäres sås<strong>om</strong> i <strong>de</strong> italienska hamnarne<br />
gen<strong>om</strong> abonnering efter frcs 4 pr <strong>år</strong> ocb pr registerton.<br />
Att frågan är af största vigt för hamnen är obestridligt, då konkurrensen<br />
gör att hvarje centime spelar en rol. Det är dock här ej frågan <strong>om</strong> en småsak<br />
för <strong>de</strong> stora ångfartygen, s<strong>om</strong> enligt nuvaran<strong>de</strong> förordning hafva att betala<br />
frcs 1 eller 0'50 pr registerton, beroen<strong>de</strong> af afgångsorten, antingen lasten är<br />
fullständig eller icke. Det hän<strong>de</strong>r sålunda att ett fartyg <strong>om</strong> 2,000 ton betalar<br />
i kajafgift frcs 2,000 eller frcs 1,000, allt efter fallet, <strong>och</strong> lossar i hamnen<br />
endast några ton varor, all<strong>de</strong>les s<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>de</strong>t lossa<strong>de</strong> full last, 3- à 4,000 ton.<br />
Frågan har äfven un<strong>de</strong>rkastats <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sministerns utsago <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> snart<br />
få en lösning.<br />
Claes G. Peyron.<br />
Bridgetown (Barbados) <strong>de</strong>n 15 februari 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:<br />
Produktionen på v<strong>år</strong> ö inskränker sig till socker, hvaraf un<strong>de</strong>r fjol<strong>år</strong>et erhölls<br />
60,000 ton ut<strong>om</strong> 45,000 puncheons melass. Prisen visa<strong>de</strong> stadig förbättring,<br />
likaså frakterna.<br />
J. Gardiner Austin.
Valparaiso i mars 1890.<br />
597<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 604 ton <strong>och</strong> 1<br />
norskt <strong>om</strong> 764 ton. Bruttofrakterna voro resp. 604 <strong>och</strong> 1,750 £.<br />
Republiken Chile, hvars territorium utgöres af <strong>de</strong>n landsträcka, s<strong>om</strong> ligger<br />
mellan An<strong>de</strong>rna <strong>och</strong> Stilla Oceanen <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 18:<strong>de</strong> till <strong>de</strong>n 5 6: te breddgra<strong>de</strong>n<br />
sö<strong>de</strong>r <strong>om</strong> eqvatorn, eger till följd häraf flera olika klimat.<br />
Den nordliga <strong>de</strong>len, <strong>från</strong> 18:<strong>de</strong> till 27:<strong>de</strong> breddgra<strong>de</strong>n, är i saknad af all<br />
vegetation, men här finnas åtskilliga vär<strong>de</strong>fulla produkter, i närheten af kusten<br />
guanolagren, något längre in i lan<strong>de</strong>t lagren af salpeter, borax <strong>och</strong> jod <strong>och</strong><br />
ännu högre upp rika guld-, silfver- <strong>och</strong> koppargrufvor.<br />
Mellan <strong>de</strong>n 27:<strong>de</strong> <strong>och</strong> 43:dje breddgra<strong>de</strong>n befinner sig <strong>de</strong>n för odling lämpliga<br />
jor<strong>de</strong>n, rikligt bevattnad me<strong>de</strong>lst kanaler <strong>från</strong> <strong>de</strong> <strong>från</strong> An<strong>de</strong>rna flytan<strong>de</strong><br />
bergsströmmarne. I <strong>de</strong>nna <strong>de</strong>l af lan<strong>de</strong>t finnes en längs kusten gåen<strong>de</strong> bergskedja,<br />
betydligt lägre än An<strong>de</strong>rna, men dock med cirka 2,000 meters höjd, <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>t är i <strong>de</strong>n 150 à 200 kil<strong>om</strong>eter breda dalen mellan An<strong>de</strong>rna <strong>och</strong> kustbergskedjan<br />
s<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>ts fruktbaraste jord befinner sig <strong>och</strong> hvarest alla slags landtbruksprodukter<br />
odlas. Vindrufvan växer här äfven synnerligt väl, <strong>de</strong>ss odling<br />
har un<strong>de</strong>r senaste <strong>de</strong>cenniet gått betydligt framåt <strong>och</strong> <strong>de</strong>t här producera<strong>de</strong> vinet<br />
äfven i Europa vunnit erkännan<strong>de</strong>. Här finnas äfven lager af stenkol, hvaraf<br />
<strong>år</strong>ligen upptagas cirka '/s mill- ton.<br />
Den <strong>från</strong> <strong>de</strong>n 43:dje till 57:<strong>de</strong> breddgra<strong>de</strong>n belägna <strong>de</strong>len af Chile best<strong>år</strong><br />
af en archipelag af större <strong>och</strong> mindre öar, af hvilka <strong>de</strong> flesta äro obebodda.<br />
Befolkningen best<strong>år</strong> af tvänne racer, lan<strong>de</strong>ts ursprungliga indianska befolkning<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>n spanska senare inflytta<strong>de</strong>. Spanjorerna ha<strong>de</strong> här städse till mål<br />
att qvarhålla <strong>de</strong>n infödda befolkningen i en un<strong>de</strong>rordnad ställning <strong>och</strong> <strong>de</strong> fleste<br />
jordarbetarne äro ännu i dag afk<strong>om</strong>lingar af lan<strong>de</strong>ts indianska befolkning, visserligen<br />
uppblandad med spanskt blod, men raceskilna<strong>de</strong>n återfinnes dock tydligt<br />
bå<strong>de</strong> i ansigtsform <strong>och</strong> karakter. — Af <strong>de</strong> ännu oberoen<strong>de</strong> ej un<strong>de</strong>rkufva<strong>de</strong> indianerna<br />
eller araucanerna finnas nu endast cirka 50,000 indivi<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> bebo<br />
södra <strong>de</strong>len af lan<strong>de</strong>t.<br />
Af Chiles befolkning s<strong>om</strong> nu utgör något öfver 3 mill. bor cirka '/, uti<br />
stä<strong>de</strong>rna, af hvilka hufvudsta<strong>de</strong>n Santiago räknar 200,000 <strong>och</strong> Valparaiso<br />
110,000 inv.<br />
Endast cirka 700,000 eller 1 /i af befolkningen kunna läsa <strong>och</strong> skrifva.<br />
Vid folkräkningen <strong>år</strong> 1885 funnos i Chile följan<strong>de</strong> antal utländingar af<br />
europeiska nationer:<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en har regeringen vidtagit en <strong>de</strong>l åtgär<strong>de</strong>r för att<br />
un<strong>de</strong>rlätta immigrationen <strong>från</strong> Europa. Kontrakt bafva uppgjorts med <strong>de</strong>
598<br />
olika ångbåtslinierna att för <strong>de</strong>n ringa godtgörelsen, af £ 6 - — pr person befordra<br />
<strong>från</strong> Europa till Chile <strong>de</strong> emigranter s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> en af staten aflönad<br />
agent afsändas. Denne agent, s<strong>om</strong> har sitt hufvudkontor i Paris, har <strong>de</strong>ls<br />
direkt, <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> un<strong>de</strong>ragenter i <strong>de</strong> af Europas län<strong>de</strong>r, hvarifrän emigration<br />
un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en isynnerhet skett, sås<strong>om</strong> Italien <strong>och</strong> Spanien, lemnat fri resa<br />
åt alla s<strong>om</strong> presenterat sig <strong>och</strong> har sålunda un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> hit befordrat cirka<br />
tio tusen emigranter. Det förefaller emellertid s<strong>om</strong> <strong>om</strong> man ej varit sär<strong>de</strong>les<br />
nogräknad med hrad slags folk man skaffat hit <strong>och</strong> har man i Chile snart<br />
k<strong>om</strong>mit un<strong>de</strong>rfund med att <strong>de</strong> hitk<strong>om</strong>na emigranterna i allmänhet varit lätjefulla<br />
indivi<strong>de</strong>r med öfverdrifna pretentioner. Ungefär halfva antalet af främliogarne<br />
hafva efteråt i saknad af arbete <strong>och</strong> missnöj<strong>de</strong> med att ej finna <strong>de</strong> af agenterna<br />
i Europa gjorda lysan<strong>de</strong> förespeglingarna förverkliga<strong>de</strong>, begifvit sig öfver An<strong>de</strong>rna<br />
till Argentinska republiken <strong>och</strong> <strong>de</strong>n chilenska regeringens bemödan<strong>de</strong> för att befordra<br />
immigrationen kan sålunda ej anses hafva ledt till något vidare lyckligt<br />
resultat <strong>och</strong> ingalunda motsvarat <strong>de</strong>n stora utgift regeringen un<strong>de</strong>r sista <strong>år</strong>et<br />
för <strong>de</strong>nna sak gjort.<br />
Uti statsverkspropositionen för innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1890 har för samma ändamål<br />
beviljats en summa af l 1 /. m iH- chilenska pesos <strong>och</strong> har regeringen iogått<br />
kontrakt med en firma Luis Llanos C:o <strong>om</strong> anskaffan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> hitbefordran<strong>de</strong>t<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> af ej mindre än 25,000 emigranter på samma vilkor s<strong>om</strong> förut<br />
med ångbåtsk<strong>om</strong>panierna <strong>och</strong> <strong>de</strong>nna gång med antydan att större <strong>de</strong>len af emigranterna<br />
bor<strong>de</strong> vara <strong>från</strong> nor<strong>de</strong>uropeiska län<strong>de</strong>r.<br />
Redan för cirka 40 <strong>år</strong> sedan etablera<strong>de</strong> sig en koloni af tyskar i sta<strong>de</strong>n<br />
Valdivia <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss närhet. I början ha<strong>de</strong> <strong>de</strong> stora sv<strong>år</strong>igheter att bekämpa, då<br />
lan<strong>de</strong>t just ej kan anses vara af naturen sär<strong>de</strong>les gynnadt <strong>och</strong> jordmånen föga<br />
lämpa<strong>de</strong> sig för åkerbruk. Den tyska befolkningens hufvudnäring är boskapsskötsel;<br />
<strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> finnes en <strong>de</strong>l ölbryggerier <strong>och</strong> garfverier hvilka senare isynnerhet<br />
äro talrika, då i trakten ymnigt växer ett trädslag »Lingue» hvars bark<br />
är förträffligt för lä<strong>de</strong>rberedning. Valdivias direkta <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lser med<br />
Tyskland representera<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 följan<strong>de</strong> belopp, import <strong>från</strong> Tyskland<br />
463,861 <strong>och</strong> export till Tyskland 1,012,441 pesos.<br />
Södra <strong>de</strong>len af Chile är sås<strong>om</strong> förut nämndt ännu nästan obebodt <strong>och</strong> till<br />
största <strong>de</strong>len skogbeväxt. Regeringen synes vara sär<strong>de</strong>les intresserad att till<br />
<strong>de</strong>ssa trakter erhålla immigranter, s<strong>om</strong> äro vana vid skogsskötsel <strong>och</strong> tanken har<br />
helt naturligt fallit på önskvärdheten att kunna få skandinaver att bosätta sig<br />
<strong>de</strong>r. Af <strong>de</strong> upplysningar, s<strong>om</strong> jag kunnat erhålla framg<strong>år</strong> emellertid att träslaget<br />
ej är af bästa beskaffenhet <strong>och</strong> af föga vär<strong>de</strong> i förhållan<strong>de</strong> till <strong>de</strong>t s<strong>om</strong><br />
hitföres <strong>från</strong> Nordamerikas vestkust samt att jordmånen är olämplig för åker<br />
bruk, hvarför <strong>de</strong>t tor<strong>de</strong> vara föga utsigt att <strong>de</strong>r kunna vinna välstånd eller ens<br />
utk<strong>om</strong>st.<br />
Något längre norr ut, i <strong>de</strong> trakter s<strong>om</strong> gränsa intill <strong>de</strong>t af <strong>de</strong> fria oberoen<strong>de</strong><br />
indianerna ännu bebodda <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>t, har un<strong>de</strong>r senare ti<strong>de</strong>r en ej obetydlig<br />
landsträcka, lagts un<strong>de</strong>r odling; lan<strong>de</strong>t säljes vid offentliga auktioner för statens<br />
räkning <strong>och</strong> var ink<strong>om</strong>sten häraf un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> cirka /, mill. pesos. En<br />
<strong>de</strong>l af <strong>de</strong> europeiska emigranterna hafva bosatt sig här, men osäkerheten till<br />
lif <strong>och</strong> egend<strong>om</strong> är mycket stor. Knappast en vecka förg<strong>år</strong>, utan att mord<br />
begås <strong>och</strong> stöl<strong>de</strong>r höra till ordningen för dagen. Dessa brott begås dock ej af<br />
indianerna, hvilka i allmänhet äro fredliga, utan af en lös chilensk befolkning,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r kriget vant sig vid plundringar <strong>och</strong> sedan <strong>de</strong>ss bibehållit smaken för<br />
<strong>de</strong>tta lefnadssätt, <strong>och</strong> då härtill ofta k<strong>om</strong>mer emigranternas eget hänsynslösa<br />
uppträdan<strong>de</strong>, tor<strong>de</strong> man ej kunna rek<strong>om</strong>men<strong>de</strong>ra <strong>de</strong>nna <strong>de</strong>l af lan<strong>de</strong>t till bosättningsort<br />
för folk, s<strong>om</strong> i fred <strong>och</strong> lugn vilja egna sig åt lan<strong>de</strong>ts odling, åtmin-
599<br />
stone ej förr än regeringen gör något för att beskydda lif <strong>och</strong> egend<strong>om</strong> samt<br />
återställa allmän ordning.<br />
Chile producerar <strong>år</strong>ligen cirka tio mill. hl. hvete <strong>och</strong> tre mill. hl. andra<br />
sä<strong>de</strong>sslag. — Ar 1888 exportera<strong>de</strong>s öfver två mill. hl. hvete. Af vin exportera<strong>de</strong>s<br />
cirka 300,000 litres. — Årligen födas in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t cirka '/« mill. nötkreatur<br />
<strong>och</strong> cirka 2 mill. f<strong>år</strong> <strong>och</strong> getter.<br />
Den 30 aug. sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> antog kongressen en lag, hvarigen<strong>om</strong> maskiner<br />
<strong>och</strong> verktyg för åkerbruks- <strong>och</strong> grufdrift äro fria <strong>från</strong> införseltull.<br />
Industrien har på senare <strong>år</strong> börjat gå framåt; så finnas nu 3:ne sockerraffinerier<br />
2:ne b<strong>om</strong>ullsspinnerier, en klä<strong>de</strong>sfabrik, 2:ne porslinsfabriker, en spikfabrik<br />
<strong>och</strong> åtskilliga ångqvarnar <strong>och</strong> är regeringen sär<strong>de</strong>les tillmötesgåen<strong>de</strong> med<br />
beviljan<strong>de</strong>t af privilegier för nya industrianläggningar.<br />
Importen till Chile un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1887 <strong>och</strong> 1888 representeras af följan<strong>de</strong><br />
vär<strong>de</strong>n i pesos:<br />
Häraf inför<strong>de</strong>s ensamt <strong>från</strong> England för resp. öfver 20 <strong>och</strong> 26 mill. pesos.<br />
Exporten <strong>från</strong> Chile un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1887 <strong>och</strong> 1888 representeras af följan<strong>de</strong><br />
vär<strong>de</strong>n i pesos:<br />
Häraf utför<strong>de</strong>s ensamt till England för resp. 45 <strong>och</strong> 56 mill. pesos.<br />
Ända till <strong>år</strong> 1879 var Chile <strong>de</strong>n förnämsta producenten af koppar med<br />
en qvantitet sagda <strong>år</strong> af cirka 50,000 ton, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att Nordamerikas Förenta
600<br />
stater endast producera<strong>de</strong> cirka 25,000 ton <strong>och</strong> Spanien cirka 30,000 ton af<br />
en totalproduktion pä hela jordklotet af cirka 150,000 ton, men är 1888 ha<strong>de</strong><br />
förhållan<strong>de</strong>t totalt förändrats, i <strong>de</strong>t Chile nu intog 3:dje rummet med en produktion<br />
af cirka 30,000 ton un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t Nordamerikas Förenta stater producera<strong>de</strong><br />
105,000 ton <strong>och</strong> Spanien 50,000 ton af en totalproduktion pä hela jordklotet<br />
af 260,000 ton. År 1879 lemna<strong>de</strong> Chile 1/3, men <strong>år</strong> 1888 endast 1/9 af<br />
totalproduktionen.<br />
Priset ä koppar, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 varit<br />
cirka £ 39 steg efter <strong>de</strong>t franska kopparsyndikatets bildan<strong>de</strong> i november till<br />
£ 43. 15. 0 <strong>och</strong> i <strong>de</strong>cember till £ 58. 10. 0. — I januari 1888 var priset<br />
uppe i £ 79. 2. 0. <strong>och</strong> fortfor sedan un<strong>de</strong>r arets lopp att stiga, så att i september<br />
betala<strong>de</strong>s £ 87. 7. 0., hvilket var <strong>de</strong>n högsta quotering s<strong>om</strong> uppnåd<strong>de</strong>s,<br />
ty i <strong>de</strong>cember var priset nere i £ 78 <strong>och</strong> efter kopparsyndicatets bankrutt i<br />
mars qvotera<strong>de</strong>s £ 52. 13. 0 <strong>och</strong> i april £ 39. 3. 0 <strong>och</strong> sedan <strong>de</strong>ss har<br />
priset varierat mellan £ 40 <strong>och</strong> £ 50.<br />
Nästan hälften af Chiles <strong>år</strong>liga export best<strong>år</strong> hvad vär<strong>de</strong>t beträffar af salpeter.<br />
Ehuru <strong>de</strong>nna artikel redan långt före 1878 exportera<strong>de</strong>s, var <strong>de</strong>t dock<br />
ftirst <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> s<strong>om</strong> export i större skala sked<strong>de</strong>, då salpetern börja<strong>de</strong> användas<br />
sås<strong>om</strong> gödningsämne. Priset å salpeter var un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första 5 <strong>år</strong>en mycket<br />
högt, i me<strong>de</strong>ltal 14 engelska shilling pr qvintal af 50 kilos, men gick sedan<br />
ned så att me<strong>de</strong>lpriset un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare 6 <strong>år</strong>en endast varit 9 1 /» shilling, <strong>och</strong><br />
för närvaran<strong>de</strong> är qvoteringen 8 shilling, alla <strong>de</strong>ssa priser pr engelsk qvintal<br />
för vara levererad i Liverpool, s<strong>om</strong> är hufvudplatsen för <strong>de</strong>ssa affärer. Dessa<br />
prisförändringar äro lätta att förklara. År 1878 ha<strong>de</strong> regeringen i Peru monopol<br />
å salpetern <strong>och</strong> inskränkte produktionen för att ej konkurrera med guanoexporten,<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>tta orsaka<strong>de</strong> naturligtvis stegring i priserna. — År 1879 utbröt<br />
kriget, s<strong>om</strong> ej endast medför<strong>de</strong> en förminskning uti produktionen utan<br />
äfven lemna<strong>de</strong> tillfälle till spekulation <strong>och</strong> framkalla<strong>de</strong> en stegring i priserna,<br />
s<strong>om</strong> slutligen i oktober 1879 voro uppe i 19 shilling.<br />
Ovissheten <strong>om</strong> chilenska regeringens afsigter röran<strong>de</strong> salpeterindustrien, s<strong>om</strong><br />
fortfor un<strong>de</strong>r Chiles ockupation af Tarapacaprovinsen <strong>och</strong> äfven sedan <strong>de</strong>tta<br />
territorium blifvit <strong>de</strong>finitivt till Chile afträdt, äfvens<strong>om</strong> förminskningen af lagren<br />
i Europa, orsaka<strong>de</strong> höga priser un<strong>de</strong>r ännu någon tid, men sedan industrien<br />
en gång åter reguliert arbeta<strong>de</strong>, önska<strong>de</strong> producenterna draga för<strong>de</strong>l af <strong>de</strong> höga<br />
priserna, produktionen öka<strong>de</strong>s oerhördt <strong>och</strong> följ<strong>de</strong>n blef naturligtvis ett betydligt<br />
prisfall. Producenterna öfverensk<strong>om</strong>mo då <strong>om</strong> att förminska produktionen, hvilket<br />
äfven blef nödvändigt till följd af en annan orsak, s<strong>om</strong> hota<strong>de</strong> att tillintetgöra<br />
salpeterindustriens framtid.<br />
Tyskland var då sås<strong>om</strong> ännu i dag <strong>de</strong>n förnämsta konsumenten af salpeter,<br />
s<strong>om</strong> använ<strong>de</strong>s sås<strong>om</strong> gödningsämne för sockerbetor. År 1884 upptäcktes emellertid<br />
att, ehuru salpetern öka<strong>de</strong> plantans volym, <strong>de</strong>t dock var på bekostnad af<br />
<strong>de</strong>ss sockerhalt <strong>och</strong> att <strong>de</strong>n <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> gaf åt sockret en viss bitter smak, s<strong>om</strong><br />
ej med <strong>de</strong> bästa raffineringsmeto<strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> borttagas. Sockerfabrikanterna neka<strong>de</strong><br />
nu att köpa sockerbetor, s<strong>om</strong> odlats med salpeter, <strong>och</strong> i kontrakten insattes en<br />
klausul mot bruket af <strong>de</strong>tta gödningsämne. Detta förorsaka<strong>de</strong> förlusten af hela<br />
tyska markna<strong>de</strong>n, förrå<strong>de</strong>n i Europa kun<strong>de</strong> ej finna afsiittning <strong>och</strong> priset gick<br />
ned betydligt. Salpeterproducenterna förena<strong>de</strong> sig då <strong>om</strong> att inskränka tillverkningen<br />
<strong>och</strong> utfäste ett högt pris för <strong>de</strong>n bästa afhandling <strong>om</strong> salpetern<br />
sås<strong>om</strong> gödningsämne. Priset till<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s en tysk professor Wagner, s<strong>om</strong> upptäckt<br />
att odlarne af sockerbetor ha<strong>de</strong> användt salpeter i allt för stor mängd <strong>och</strong> att<br />
<strong>de</strong>tta varit orsaken till <strong>de</strong> dåliga resultaten, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> tydligt <strong>och</strong> klart bevisa<strong>de</strong><br />
att bruket af salpeter i proportionerliga qvantiteter vore sär<strong>de</strong>les gynsamt för
601<br />
plantan. Följ<strong>de</strong>n blef att sockerfabrikanterna ej endast tillä to utan äfven tillstyrkte<br />
användningen af salpeter i <strong>de</strong> proportioner <strong>och</strong> i <strong>de</strong>n form s<strong>om</strong> af professor<br />
Wagner rek<strong>om</strong>men<strong>de</strong>ra<strong>de</strong>s <strong>och</strong> priset å salpeter steg hastigt <strong>från</strong> 9 till<br />
11 shilling.<br />
Utförseltullarne för salpeter <strong>och</strong> jod inbragte <strong>år</strong> 1888 18 niill. pesos eller<br />
ungefär lika stort belopp s<strong>om</strong> ink<strong>om</strong>sten af införseltullarne <strong>och</strong> utgöra <strong>de</strong>rföre<br />
<strong>de</strong>ssa exporttullafgifter en af statens vigtigaste ink<strong>om</strong>stkällor.<br />
Kursfòrhållan<strong>de</strong>na hafva un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t senaste <strong>år</strong>tion<strong>de</strong>t betydligt vexlat till<br />
följd <strong>de</strong>ls af krigets vändningar, <strong>de</strong>ls af <strong>de</strong> betydliga prisförändringar, för hvilka<br />
<strong>de</strong> förnämsta exportartiklarne varit utsatta.<br />
Följan<strong>de</strong> tablå visar högsta <strong>och</strong> lägsta kursen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1877—<strong>1889</strong>.<br />
S:t Johns (Antigua).<br />
C. Belinfante Östberg.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Härvaran<strong>de</strong> hamn besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 2 norska fartyg <strong>om</strong> 529 ton.<br />
Från <strong>och</strong> med innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> erlägga alla fartyg tonnageafgift med 9 d. pr ton<br />
vid såväl lastning s<strong>om</strong> lossning.<br />
För skör<strong>de</strong>n äro utsigterna <strong>de</strong> bästa <strong>och</strong> antagligen kunna lönan<strong>de</strong> frakter<br />
p<strong>år</strong>äknas. Allt v<strong>år</strong>t socker g<strong>år</strong> till Förenta staterna <strong>och</strong> Cauada.<br />
F. Melchertson.
Venedig <strong>de</strong>n 28 mars 1890.<br />
602<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Intet svenskt fartyg ank<strong>om</strong> till distriktet. Från Norge ank<strong>om</strong>mo med<br />
last 14 norska ångfartyg <strong>om</strong> 5,166 ton, <strong>från</strong> utrikes ort anlän<strong>de</strong> med last 8<br />
norska ångare <strong>om</strong> 8,847 ton.<br />
Till utrikes ort afgingo i barlast eller med rest af innehafvan<strong>de</strong> last 22<br />
norska ångare <strong>om</strong> 14,013 ton.<br />
Till hufvudstationen anlän<strong>de</strong> med last 13 norska ångare <strong>om</strong> 7,657 ton.<br />
Intet segelfartyg ank<strong>om</strong> nn<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Vid jemförelse med <strong>år</strong> 1888, då <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na norska fartygens antal var<br />
24 <strong>om</strong> 13,745 ton, visar tontalet en tillökning af 268 ton för <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, oaktadt<br />
<strong>de</strong> anlända fartygens antal minskats med 2.<br />
Bruttofrakten uppgick till c:a kronor 345,000 mot c:a kronor 259,000<br />
<strong>år</strong> 1888 eller <strong>om</strong>kr. kronor 86,000 mer un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong>.<br />
Med norska fartyg inför<strong>de</strong>s till distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et c:a kg. 1,900,000<br />
stockfisk, c:a kg. 244,000 klippfisk <strong>från</strong> Norge, vidare ton 6,857 hvete <strong>och</strong><br />
majs <strong>från</strong> Svarta hafvets hamnar, ton 3,079 stenkol <strong>från</strong> England samt ton<br />
2,896 råsocker <strong>från</strong> Java.<br />
Nedanståen<strong>de</strong> sammanställning visar <strong>de</strong>n norska skeppsfarten på distriktet<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste 5 <strong>år</strong>en.<br />
År 1885 ank<strong>om</strong>mo 29 fartyg <strong>om</strong> 15,453 ton, hvaraf 28 ångare <strong>om</strong> 14,833 ton<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna period anlän<strong>de</strong> 2 svenska ångare <strong>om</strong> 1,766 ton.<br />
Frän Sverige har ingen direkt import till distriktet egt rum. Svenskt<br />
jern <strong>och</strong> stål röner fortfaran<strong>de</strong> ringa efterfrågan, då <strong>de</strong>n engelska <strong>och</strong> i Venetien<br />
äfven österrikiska varan här är allmänt känd oeh jemförelsevis billig. Om<br />
v<strong>år</strong>a exportörer ville hitsända väl sortera<strong>de</strong> proflager af stångjern, skenor m. m.<br />
samt jernmanufakturvaror <strong>och</strong> lära känna härvaran<strong>de</strong> marknad, isynnerhet Ancona,<br />
så vore <strong>de</strong>t, enligt fackmäns åsigt, nog icke <strong>om</strong>öjligt att småning<strong>om</strong> vinna<br />
afsättning i <strong>de</strong>ssa trakter för v<strong>år</strong>a jern- <strong>och</strong> stålvaror.<br />
De sv<strong>år</strong>igheter, hvarmed fabrikanterna i <strong>de</strong> stora industrilän<strong>de</strong>rna nu ha<br />
att kämpa i följd af stenkolens <strong>och</strong> i allmänhet arbetslönernas fördyran<strong>de</strong>,<br />
äfvens<strong>om</strong> <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten, att vid husbyggna<strong>de</strong>r i Italien numera jern använ<strong>de</strong>s<br />
i allt större utsträckning i stället för trä, böra ju för v<strong>år</strong> jernproduktion,<br />
s<strong>om</strong> till stor <strong>de</strong>l sker me<strong>de</strong>lst träkol, alltså oberoen<strong>de</strong> af stenkolspriserna,<br />
kunna varda till för<strong>de</strong>l.<br />
Af andra exportartiklar <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, sås<strong>om</strong> trämassa, papper,<br />
färdiga dörrar <strong>och</strong> fönster, punsch etc, bor<strong>de</strong> äfven kunna hitsändas proflager<br />
för att göra <strong>de</strong>m kända.<br />
Tunnstaf skulle i Ancona möjligen kunna vinna afsättning i <strong>de</strong> qvaliteter<br />
<strong>och</strong> storlekar, s<strong>om</strong> för vissa ändamål användas af <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> tunnbindare.<br />
Profver med lägsta priser eif. Ancona kunna sändas till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong><br />
<strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> vicekonsul.
603<br />
Införseln af norska fiskvaror till distriktet var sistli<strong>de</strong>t ar mindre än <strong>år</strong><br />
1888. Af norsk stockfisk inför<strong>de</strong>s direkt e:a kg. 1,900,000 mot c:a kg.<br />
2,657,200 <strong>år</strong> 1888. Äfven <strong>de</strong>n direkta klippfiskimporten till Ancona, kg.<br />
244,000 <strong>år</strong> <strong>1889</strong> mot kg. 342,000 <strong>år</strong> 1888, var sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> något minskad.<br />
Qvaliteten af Bergensvaran var här mycket <strong>om</strong>tyckt, men <strong>de</strong>n anlän<strong>de</strong> i<br />
allt för obetydlig qvantitet för att motsvara härvaran<strong>de</strong> marknads behof. Deremot<br />
ha<strong>de</strong> en stor <strong>de</strong>l af Finmarksvaran, hvaraf tillförseln var riklig, i följd<br />
af ogynsamt vä<strong>de</strong>r tagit skada, hvilket försv<strong>år</strong>a<strong>de</strong> försäljningen. För Bergensfisk<br />
erhölls lire 82 à 87, allra finaste sort uppnåd<strong>de</strong> ännu högre priser, nämligen<br />
lire 94 à 95, god Finmarkafisk betinga<strong>de</strong> lire 72 à 85, lägre qvaliteter<br />
lire 62 à 68, allt oförtullad, pr 100 kg. <strong>och</strong> med diseonto.<br />
I Ancona äro utsigterna för norsk klippfisk ganska goda; i följd af <strong>de</strong>ss<br />
jemförelsevis låga pris samt hållbarhet un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n varma <strong>år</strong>sti<strong>de</strong>n uttränger <strong>de</strong>n<br />
allt mer <strong>de</strong>n engelska klippfisken på mellersta <strong>och</strong> södra Italiens markna<strong>de</strong>r.<br />
Priserna för <strong>de</strong>n norska varan voro c:a lire 64 à 70; en ännu billigare<br />
sort <strong>från</strong> Kristiansund, s. k. »Mus<strong>de</strong>e», sål<strong>de</strong>s till lire 41 à 43 oförtullad pr<br />
100 kg.<br />
Ut<strong>om</strong> <strong>de</strong>n direkta importen <strong>från</strong> Norge ha, sås<strong>om</strong> vanligen är fallet, fiskvaror<br />
indirekt via Genua <strong>och</strong> Hamburg hitförts, uppgåen<strong>de</strong> till <strong>om</strong>kr. 4- k<br />
500,000 kg., mest af lägre qvaliteter.<br />
I följd af <strong>de</strong>n starka sjukligheten i en stor <strong>de</strong>l af Italien un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong><br />
vintersäsong har påfven gifvit dispens <strong>från</strong> fastereglerna, hvilket <strong>de</strong>lvis<br />
verkat hämman<strong>de</strong> på förbrukningen af fiskvaror i lan<strong>de</strong>t.<br />
Införseln af norsk sill till distriktet inskränker sig fortfaran<strong>de</strong> till några<br />
obetydliga försök, men bor<strong>de</strong> kunna blifva betydlig, <strong>om</strong> man i rökning, förpackning<br />
<strong>och</strong> pris så mycket s<strong>om</strong> möjligt sökte likna <strong>de</strong>n engelska, alltså lätt<br />
<strong>och</strong> ljust rökt, me<strong>de</strong>lstor, fyllig fisk samt <strong>om</strong>sorgsfull packning, s<strong>om</strong> gifver full<br />
vigt. hvarpå här göres stort afseen<strong>de</strong>, <strong>och</strong> ej för höga priser.<br />
Införseln af engelsk Yarmouth-sill var sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> ej så betydlig s<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, eller c:a 9,200 tunnor mot c:a 20,000 tunnor <strong>år</strong> 1888.<br />
Priserna stäl<strong>de</strong> sig lire 20 k 35 pr tunna h c:a 70 kg., efter qvalitet<br />
<strong>och</strong> ank<strong>om</strong>sttid, men ten<strong>de</strong>nsen var nedgåen<strong>de</strong>.<br />
En annan fiskvara, s<strong>om</strong> importeras i större skala, är salta<strong>de</strong> sar<strong>de</strong>ller,<br />
hvaraf <strong>år</strong> 1888 inför<strong>de</strong>s c:a 17,500 bariler sjövägen, mest <strong>från</strong> Tunis men<br />
äfven <strong>från</strong> England; sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> var införseln <strong>de</strong>raf sjövägen c:a 818,000 kg.<br />
Priserna voro <strong>om</strong>kr. lire 25 à 30 pr 100 kg. inclusive tullen, lire 5 pr 100<br />
kg. Barilerna variera mellan kg. 110 <strong>och</strong> 200, mest förek<strong>om</strong>ma sådana å kg.<br />
140 u 150.<br />
Enär <strong>de</strong>t statistiska arbetet <strong>om</strong> Venedigs skeppsfart <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong>, utgifvet af härvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>skammare, ej kan väntas utk<strong>om</strong>ma före<br />
nästa höst, tillåter jag mig här med<strong>de</strong>la några uppgifter för <strong>år</strong> 1888.<br />
Un<strong>de</strong>r nämnda är ank<strong>om</strong>nio till Venedig 3,022 fartyg <strong>om</strong> 908,938 reg.ton,<br />
hvaraf 1,952 segelfartyg <strong>om</strong> 127,597 ton <strong>och</strong> 1,070 ångfartyg <strong>om</strong> 781,341<br />
ton. Jemfördt med <strong>år</strong> 1887 är <strong>de</strong>tta en minskning i tontalet af 58,677 reg.ton,<br />
en följd af <strong>de</strong>n direkta Peninsularliniens upphöran<strong>de</strong>.<br />
Nationaliteten af <strong>de</strong> <strong>år</strong> 1888 ank<strong>om</strong>na fartygen synes af följan<strong>de</strong> tabell:
604<br />
Oaktad t <strong>de</strong> <strong>år</strong> 1888 ank<strong>om</strong>na fartygens tontal var något lägre än un<strong>de</strong>r<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, har dock icke <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen, hvarken sjö- eller landvägen,<br />
minskats utan tvärt<strong>om</strong> ökats så väl beträffan<strong>de</strong> vigt s<strong>om</strong> vär<strong>de</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 uppgick införseln sjö- <strong>och</strong> landvägen tillsammans till<br />
10,676,518 qvintaler (à 100 kg.), utförseln till 7,597,343 qvintaler, hvilket<br />
beträffan<strong>de</strong> införseln utgör en ökning af 1,095,294 qvintaler <strong>och</strong> angåen<strong>de</strong> utförseln<br />
en stegring af 1,338,823 qvintaler mot <strong>om</strong>sättningen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887.<br />
Införselns vär<strong>de</strong> beräknas till lire 229,378,974 <strong>och</strong> utförselns till lire<br />
191,367,701, hvilket tillsammans visar en tillökning af lire 6,646,886 un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> 1888 jemfördt med <strong>år</strong> 1887.<br />
De hufvudsakligaste importartiklarnes vär<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 var i afrunda<strong>de</strong><br />
tal s<strong>om</strong> följer:<br />
B<strong>om</strong>ull 20,602,000 lire, spanmål 19,291,000, vegetabiliska oljor 13,353,000,<br />
stenkol <strong>och</strong> andra brännmaterialer 12,835,000, spirituösa <strong>och</strong> viner 10,747,000,<br />
metaller råa <strong>och</strong> arbeta<strong>de</strong> 6,429,000, kolonialvaror 5,883,000, frukter torra<br />
<strong>och</strong> färska 5,099,000, manufakturvaror 4,529,000, fiskvaror torra, preparera<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> färska 3,015,000, hudar råa <strong>och</strong> arbeta<strong>de</strong> 3,822,000, petroleum <strong>och</strong> andra<br />
mineraloljor 3,595,000, ull 3.696,000, silke rått <strong>och</strong> kokonger 2,656,000<br />
samt oljefrön 2,459,000 lire.<br />
Nya industriella etablissement hafva på senare ti<strong>de</strong>r upprättats sä väl i<br />
Venedig <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss närhet s<strong>om</strong> ock på andra ställen in<strong>om</strong> distriktet.<br />
Bland <strong>de</strong> mest betydan<strong>de</strong> äro ett b<strong>om</strong>ullsspinneri i Venedig, s<strong>om</strong> sysselsätter<br />
<strong>om</strong>kr. 600 personer, mekanisk verkstad på S:t Elena vid Venedig med<br />
2- à 300 arbetare, en större torpedofabrik härstä<strong>de</strong>s, vidare ångqvarnar <strong>och</strong><br />
skalqvarnar för ris i provinsen Venetien. En följd af sistnämnda etablissement<br />
är att numera endast oskaladt ris bit importeras <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t. Dessut<strong>om</strong><br />
finnes i Ancona ett sockerraffina<strong>de</strong>ri med mer än 300 arbetare <strong>och</strong> s<strong>om</strong><br />
importerar råsocker <strong>från</strong> Ostindien, O<strong>de</strong>ssa, Egypten, Cuba etc.<br />
Vid Lidos hamn, <strong>de</strong>t närmaste <strong>och</strong> mest direkta inloppet till Venedig,<br />
utföras för närvaran<strong>de</strong> storarta<strong>de</strong> arbeten för att göra <strong>de</strong>n tillgänglig äfven för<br />
<strong>de</strong> största fartyg. Den ena af <strong>de</strong> 2 projektera<strong>de</strong> kolossala hamnarmarne, <strong>de</strong>n<br />
nordöstra, är nästan färdig <strong>och</strong> på <strong>de</strong>n sydvestra har arbetet börjat, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong><br />
allt vara färdigt <strong>om</strong> 2 à 3 <strong>år</strong>.<br />
Arbetena å <strong>de</strong>n nya »Punto Franco» eller frihamnsaf<strong>de</strong>lningen i Venedig<br />
äro nu i <strong>de</strong>t närmaste fullborda<strong>de</strong>, <strong>och</strong> tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna för sta<strong>de</strong>ns <strong>han<strong>de</strong>l</strong> sär<strong>de</strong>les<br />
vigtiga inrättning in<strong>om</strong> ej lång tid k<strong>om</strong>ma att öppnas till begagnan<strong>de</strong>.<br />
Skör<strong>de</strong>n var i allmänhet un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan, isynnerhet vinskör<strong>de</strong>n. Sistlidne<br />
höst hemsöktes Venetien af öfversvämningar, s<strong>om</strong> på många ställen anst&l<strong>de</strong><br />
sv<strong>år</strong>a förö<strong>de</strong>lser. Helsotillstån<strong>de</strong>t var godt un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et men<br />
försämra<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r hösten, då koppepi<strong>de</strong>mien slutligen i <strong>de</strong>cember månad vann<br />
en oerhörd utbredning i <strong>och</strong> <strong>om</strong>kring sta<strong>de</strong>n Venedig. Nu har <strong>de</strong>n dock<br />
minskats. Knappt någon stad i distriktet blef förskonad <strong>från</strong> influensan; värst<br />
hemsöktes Verona, Venedig <strong>och</strong> Ancona.
605<br />
Konsulatets adress är fortfaran<strong>de</strong> Campo S. Stefano 2S07 (c:a 7 minuter<br />
<strong>från</strong> Marcusplatsen <strong>och</strong> lika långt <strong>från</strong> hamneD vid Fondamcnta <strong>de</strong>lle Zattere),<br />
hvilken plats' namn nyligen ändrats till Campo Francesco Morosini efter <strong>de</strong>n<br />
beröm<strong>de</strong> dogen, hvars gamla palats <strong>de</strong>r är beläget; <strong>de</strong>t gamla namnet använ<strong>de</strong>s<br />
dock fortfaran<strong>de</strong> mer än <strong>de</strong>t nya. Konsulatet hålles öppet alla söckendagar<br />
<strong>från</strong> kl. 12 till 3 e. m.<br />
C. V. Lexow.<br />
Kairo <strong>de</strong>n 15 april 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Distriktet besöktea af 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 4,567 ton, för hvilka ingåen<strong>de</strong><br />
frakter belöpte sig till <strong>om</strong>kr. 150,000 frcs <strong>och</strong> utgåen<strong>de</strong> till 35,000 (res. 12<br />
norska ångare <strong>och</strong> 1 bark <strong>om</strong> tills. 14,497 ton erhöllo i ingåen<strong>de</strong> frakter<br />
384,000 fres <strong>och</strong> i utgåen<strong>de</strong> 85.750 frcs.<br />
Härvaran<strong>de</strong> européer klaga öfver dåliga ti<strong>de</strong>r, förminskad import <strong>och</strong> klen<br />
förtjenst. Dermed förhåller <strong>de</strong>t sig dock icke all<strong>de</strong>les sås<strong>om</strong> <strong>de</strong> säga. Khediven<br />
Ismaels millioner cirkulera icke mer: han skapa<strong>de</strong> nya behof <strong>och</strong> satte tusen<strong>de</strong><br />
köpmän, små <strong>och</strong> stora, i rörelse, men <strong>de</strong>nna ställning var anormal. Alla <strong>de</strong>ssa<br />
ockrare <strong>och</strong> k<strong>om</strong>uiissionärer hafva icke mer något att göra; <strong>de</strong>t finnes icke<br />
längre någon slösan<strong>de</strong> hofstat eller europeiska äfventyrare; fellähen har blifvit<br />
sparsam <strong>och</strong> hans behof äro små. Den europeiska befolkningen kan icke betinga<br />
en så stor import s<strong>om</strong> förut. Sanningen är att <strong>han<strong>de</strong>l</strong>D, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r khediven<br />
Ismaels långa regering k<strong>om</strong> på en orimlig höjd i följd af <strong>de</strong> oupphörliga<br />
statslånen <strong>och</strong> Sudans annexion, har blifvit återförd till med lan<strong>de</strong>t förenliga<br />
proportioner. Exporten är ansenligt ökad. Le Crértit fon<strong>de</strong>r har förra <strong>år</strong>et<br />
(<strong>1889</strong>) sålt öfver 6,000 »feddän» jord till bön<strong>de</strong>r. Detta bankinstitut måste<br />
<strong>från</strong> 12 % nedsätta räntefoten först till 6 % <strong>och</strong> sedan till 5 %. Snart<br />
måste <strong>de</strong>n, enligt direktörens utsago, hålla räntefoten lika med Europa. Detta<br />
bevisar just ej dåliga ti<strong>de</strong>r. Ärligt arbete fordras numera äfven här för att lyckas.<br />
Förra <strong>år</strong>ets skörd af säd var ej så god s<strong>om</strong> eljest, då <strong>de</strong>remot b<strong>om</strong>ullsskör<strong>de</strong>n<br />
var betydligt bättre än <strong>de</strong> tre sista <strong>år</strong>en i följd af <strong>de</strong>t af engelsmännen<br />
förbättra<strong>de</strong> <strong>och</strong> utvidga<strong>de</strong> bevattningssystemet. 3,250,000 kantar hafva<br />
skördats <strong>och</strong> bragt lan<strong>de</strong>t en ink<strong>om</strong>st af nära tio millioner £. B<strong>om</strong>ullsfrö <strong>och</strong><br />
andra produkter äro <strong>de</strong>ri ej inberäkna<strong>de</strong>. B<strong>om</strong>ullsfrö, s<strong>om</strong> nu är en nödvändighetsvara,<br />
gifver mer än en <strong>och</strong> en half million ton till ett me<strong>de</strong>lpris af £<br />
6V, pr ton. Denna goda ställning skall ansenligt ökas då Sudan äter öppnats<br />
<strong>och</strong> jernvägen i södra Egypten blifvit färdig. Här i lan<strong>de</strong>t är ännu för en<br />
he<strong>de</strong>rlig köpman mycket att göra.<br />
En orsak till fellåhernas goda ställning är <strong>de</strong>n, att <strong>de</strong> ej mer behöfva<br />
köpa så mycket af <strong>de</strong> dyra engelska kolen, all<strong>de</strong>nstund <strong>de</strong> för att bevattna<br />
sin jord ej äro nödsaka<strong>de</strong> att så mycket s<strong>om</strong> förut anlita ångkraft. Bevattningssystemet<br />
är ledt i andra banor <strong>och</strong> är <strong>de</strong>tta godt, äro lan<strong>de</strong>ts finanser alltid goda.<br />
Hvad <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikeDas <strong>han<strong>de</strong>l</strong> med Egypten beträffar, är <strong>de</strong>t sv<strong>år</strong>t att<br />
<strong>de</strong>raf få en öfverblick, då allt ut<strong>om</strong> trä <strong>om</strong>lastas i utländska hamnar, förnämligast<br />
Hull <strong>och</strong> Antwerpen, utan att <strong>de</strong> officiella rapporterna konstatera <strong>de</strong>ss<br />
svenska eller norska härk<strong>om</strong>st. Trä<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n har ökats, <strong>och</strong> antagligt är att <strong>de</strong>n<br />
k<strong>om</strong>mer att göra <strong>de</strong>t ännu mer, ty lan<strong>de</strong>t har absolut icke något trä. Här
606<br />
bygges ganska mycket, <strong>och</strong> färdiggjorda fönster <strong>och</strong> dörrar, enligt i lan<strong>de</strong>t<br />
gängse mått, skulle otvifvelaktigt finna god afsättning. Då allt ut<strong>om</strong> säd <strong>och</strong><br />
b<strong>om</strong>ull måste importeras, ega här mycket ofta <strong>och</strong> regelmessigt adjudicationer<br />
rum, vid hvilka äfven svenskar <strong>och</strong> norrmän skulle med för<strong>de</strong>l kunna göra<br />
anbud. Det s<strong>om</strong> hindrar <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> att här taga större proportioner<br />
är tvenne <strong>om</strong>ständigheter: l:o <strong>de</strong>n dyra frakten med lossning i<br />
mellannamn; 2:o <strong>från</strong>varon af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus <strong>från</strong> Sverige eller Norge, eller åtminstone<br />
en agent af svenskt eller norskt ursprung <strong>och</strong> fullt hemma i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
<strong>rikenas</strong> merkantila förhållan<strong>de</strong>n. Om en sådan eg<strong>de</strong> något rörelsekapital,<br />
skulle han säkert här göra goda affärer, förutsatt att han har <strong>de</strong>n nödiga energien.<br />
En utmärkt införselartikel skulle <strong>de</strong>n sterilisera<strong>de</strong> mjölken vara i ett land,<br />
<strong>de</strong>r <strong>de</strong> få kor, s<strong>om</strong> finnas, nästan alla äro tuberkulösa. Jag har i mitt hus<br />
endast sådan, införskrifven <strong>från</strong> Drammen, <strong>och</strong> jag kan på <strong>de</strong>t högsta berömma<br />
<strong>de</strong>ss godhet <strong>och</strong> hållbarhet, öen<strong>om</strong> en väl ordnad minut<strong>han<strong>de</strong>l</strong> skulle <strong>de</strong>nna<br />
mjölk finna betydlig afsättning bland <strong>de</strong>n europeiska befolkningen.<br />
Is vore äfvenle<strong>de</strong>s en god artikel, <strong>och</strong> försök, s<strong>om</strong> utfallit för<strong>de</strong>laktigt,<br />
äro <strong>de</strong>rmed äfven gjorda, men <strong>de</strong>rtill fordras: l:o särskildt <strong>de</strong>rför inrätta<strong>de</strong><br />
fartyg, s<strong>om</strong> 2:o få återlast; 3:o magasiner ad Jtoc i <strong>de</strong> större stä<strong>de</strong>rna, samt<br />
4:o en <strong>från</strong> hemlan<strong>de</strong>t sänd, i <strong>de</strong>nna bransch kunnig man. Flera he<strong>de</strong>rliga<br />
k<strong>om</strong>missionärer hafva vändt sig till generalkonsulatet med anhållan att blifva<br />
satta i förbin<strong>de</strong>lse med svenska eller norska firmor, men så länge icke direkt<br />
angbatslinie finnes, är föga resultat att förvänta. Greneralkonsulatet vill göra<br />
allt sitt till för att <strong>de</strong>n nya linie, s<strong>om</strong> etablerats mellan hemlan<strong>de</strong>t, Spanien,<br />
Tunis, Pire'us <strong>och</strong> Konstantinopel, äfven måtte beröra Alexandria. En icke<br />
ovigtig, allt mer sig påträngan<strong>de</strong> nödvändighet är att, i stället för en chancelier,<br />
på generalkonsulatet enskildt tjenstgör en utbildad <strong>och</strong> driftig köpman frän<br />
hemlan<strong>de</strong>t. Han kan just gen<strong>om</strong> sin icke officiella ställning verka mycket <strong>och</strong><br />
konsten är blott att finna rätte mannen. Generalkonsulns ställning tillåter hon<strong>om</strong><br />
icke, utan att k<strong>om</strong>pr<strong>om</strong>ettera sitt lands värdighet, att gå <strong>om</strong>kring bland<br />
köpmännen <strong>och</strong> göra propaganda. Konsuler, s<strong>om</strong> icke äro inföd<strong>de</strong> svenskar<br />
eller norrmän, hafva ringa eller intet intresse att arbeta för v<strong>år</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s förkofran,<br />
Förteckning på <strong>de</strong> fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> passerat Suezkanalen:
607<br />
I <strong>de</strong>nna synoptiska tafla är att märka, att alla norska fartyg äro verkliga<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfartyg, dfi <strong>de</strong>remot ett stort antal af <strong>de</strong> öfriga nationernas äro fartyg,<br />
s<strong>om</strong> med <strong>han<strong>de</strong>l</strong> icke hafva något att skaffa. De turkiska fartygen <strong>om</strong>besörj<strong>de</strong><br />
mest transport af pilgrimer till Djedda.<br />
Landberg.<br />
Dres<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n 3 april 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>).*<br />
Härvaran<strong>de</strong> bankinrättningar uppnåd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et gynsamma resultat. Sächsische<br />
Bank, s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong> sina bästa affärer mot slutet af <strong>år</strong>et, ut<strong>de</strong>lar 5 %<br />
(mot 4'/, % ifjol); Dres<strong>de</strong>ner Creditanstalt für Industrie und Han<strong>de</strong>l operera<strong>de</strong><br />
isynnerhet lyckligt i början af <strong>år</strong>et <strong>och</strong> ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> oaktadt stora afskrifningar<br />
11 % liks<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1888; Dres<strong>de</strong>ner Bank, s<strong>om</strong> sedan åtskilliga <strong>år</strong> förlagt tyngdpunkten<br />
af sin verksamhet till Berlin, såg sina aktier stiga <strong>från</strong> 14374 % till<br />
192 % <strong>och</strong> ut<strong>de</strong>lar likale<strong>de</strong>s 11 %. En af <strong>de</strong> förnämsta spekulationsartiklar<br />
på börsen var aktierna i härvaran<strong>de</strong> sBaugesellschaft», s<strong>om</strong> efter förvärfvan<strong>de</strong><br />
af en <strong>de</strong>l af kronprins Georgs trädg<strong>år</strong>dar st<strong>år</strong> i begrepp att draga en ny <strong>och</strong><br />
betydan<strong>de</strong> k<strong>om</strong>munikationsled gen<strong>om</strong> sta<strong>de</strong>ns inre. Förhoppningarna <strong>om</strong> rentabiliteten<br />
af <strong>de</strong>tta företag k<strong>om</strong>ma möjligen att visa sig något öfverspända, men<br />
hafva i alla fall drifvit upp aktierna i 186 1 /, %.<br />
Jern- <strong>och</strong> stålindustrien företer ett synnerligen glädjan<strong>de</strong> uppsving, franikalladt<br />
<strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> trygga<strong>de</strong> utsigterna till fred, <strong>de</strong>ls gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n allmänna<br />
lifaktigheten in<strong>om</strong> hela näringslifvet. Kraftigt verka<strong>de</strong> i <strong>de</strong>nna riktning <strong>de</strong><br />
stora beställningar af jernvägsmateriel, hvilka ingingo <strong>från</strong> många jernvägsstyrelser<br />
<strong>och</strong> framkalla<strong>de</strong> en sådan brådska att verkstä<strong>de</strong>rna endast med sv<strong>år</strong>ighet<br />
kun<strong>de</strong> fullgöra leveranserna. Visserligen åtfölj<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n intensiva verksamheten<br />
blott långsamt af förbättra<strong>de</strong> pris, men å andra sidan öka<strong>de</strong>s <strong>om</strong>sättningen<br />
<strong>och</strong> kun<strong>de</strong> tillverkningen gen<strong>om</strong> förbättra<strong>de</strong> meto<strong>de</strong>r uppväga <strong>de</strong> öka<strong>de</strong><br />
kostna<strong>de</strong>rna för rå- <strong>och</strong> brännmaterial, så att resultatet ändock blef vinstbringan<strong>de</strong>.<br />
De stora strejkerna i Westfalen <strong>och</strong> Ehenprovinsen, hvari<strong>från</strong><br />
Sachsen till en <strong>de</strong>l hemtar sina råprodukter, ha<strong>de</strong> endast för kort tid någon<br />
hämman<strong>de</strong> bety<strong>de</strong>lse.<br />
<strong>de</strong>n<strong>de</strong>r än <strong>år</strong>et förut.<br />
Nästan utan undantag ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> verkstä<strong>de</strong>rna högre divi<br />
Spinnerierna utvidga<strong>de</strong> allmänt sin verksamhet <strong>och</strong> ha<strong>de</strong> god afsättning för<br />
flertalet betydan<strong>de</strong> artiklar, ehuru en <strong>och</strong> annan, sås<strong>om</strong> watergarn, öfverflöda<strong>de</strong><br />
på markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> terminspekulationen i kammgarn verka<strong>de</strong> nog störan<strong>de</strong>. I<br />
allmänhet befinna sig hithöran<strong>de</strong> etablissement i privathän<strong>de</strong>r, hvarför rentabiliteten<br />
är sv<strong>år</strong> att i siffror angifva. Ett aktieföretag i <strong>de</strong>nna bransch är Chemnitzer<br />
Actien-Spinnerei, s<strong>om</strong> på sitt kapital af 172 mill. mark ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> 13 X<br />
för <strong>år</strong> <strong>1889</strong>. Juteindustrien var fullt sysselsatt <strong>och</strong> försäljningen stäl<strong>de</strong> sig i<br />
god proportion till inköpsprisen för råvara. Deutsche Jute-Spinnerei und Weberei<br />
i Meissen lemna<strong>de</strong> en <strong>år</strong>sdivi<strong>de</strong>nd af 12 %, tvänne andra resp. 8 <strong>och</strong><br />
16 %. Sytråd rönte en icke ringa uppmuntran gen<strong>om</strong> liflig afsättning <strong>och</strong><br />
framför allt gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n prisförhöjning, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> engelska konkurrenterna redan<br />
* Redogörelsen <strong>om</strong>fattar ieke sta<strong>de</strong>n Leipzig.
608<br />
<strong>år</strong> 1888 satte i verket. Slä<strong>de</strong>sfabrikerna, hvilka äro starkt koncentrera<strong>de</strong> i<br />
Grossenhain, voro isynnerhet i fråga <strong>om</strong> »buckskin» väl gynna<strong>de</strong> af konjunkturerna.<br />
Många satte upp nya väfstolar <strong>och</strong> inför<strong>de</strong> allehanda förbättringar.<br />
Färgerier <strong>och</strong> appreiuranstalter, bäst företrädda i Chemnitz, ha<strong>de</strong> lönan<strong>de</strong> sysselsättning<br />
<strong>och</strong> kun<strong>de</strong> också utan sv<strong>år</strong>ighet dämpa utbrutna strejker gen<strong>om</strong> högre<br />
daglön åt arbetarne. Streichgarn tycktes i viss mån undanträngas på markna<strong>de</strong>n<br />
af kammgarn. Åtskilliga mo<strong>de</strong>- <strong>och</strong> fantasiartiklar synas likale<strong>de</strong>s hafva<br />
sv<strong>år</strong>t att upprätthålla sin förra ställning. Perlstickeri sysselsätter en mängd<br />
hän<strong>de</strong>r i Erzgebirge <strong>och</strong> har åter fått sina artiklar gynna<strong>de</strong> af mo<strong>de</strong>t. Inköpen<br />
<strong>från</strong> engelsk <strong>och</strong> amerikansk sida hafva varit mycket betydliga <strong>och</strong> k<strong>om</strong>ma synnerligen<br />
väl till pass.<br />
På lä<strong>de</strong>rmarkna<strong>de</strong>n är <strong>de</strong>t isynnerhet kalfskinn s<strong>om</strong> utgjort föremål för<br />
bekymmer sedan flere <strong>år</strong> tillbaka. Engelsmännen utbjödo stora massor af kids<br />
<strong>och</strong> tryckte priset orimligt, så att många fabriker här måste inskränka sin<br />
tillverkning. Konsumtionen var på långt när ej tillräcklig <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta framkalla<strong>de</strong><br />
å andra sidan en prisnedäättning på råa hudar, af livilken en <strong>de</strong>l<br />
fabriker med tanken på bättre konjunkturer begagna<strong>de</strong> sig.<br />
Skofabriken i Groitzsch är en mycket <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> affär <strong>och</strong> åtnjuter stort<br />
anseen<strong>de</strong> för sina mångfaldiga fabrikat, särskildt barnskodon. Ut<strong>om</strong> Tyskland<br />
äro Sverige <strong>och</strong> Danmark goda afnämare. Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n för sista räkenskaps<strong>år</strong>et<br />
utgjor<strong>de</strong> 10 %. Ännu bättre g<strong>år</strong> Le<strong>de</strong>r- und Militär-Effektenfabrik Thiele,<br />
s<strong>om</strong> för 1888 ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> 20 % <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r fjol<strong>år</strong>et erhöll ansenliga beställningar<br />
på patronkök, remtyg m. in. för armén.<br />
Tillverkningen af stràliattar li<strong>de</strong>r af stor konkurrens <strong>och</strong> af sv<strong>år</strong>igheten<br />
att tillhandahålla alla <strong>de</strong> många mönster s<strong>om</strong> <strong>de</strong>taljisterna fordra. En i sig<br />
sjelf så billig artikel s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna måste göra räkning på massförsäljning <strong>och</strong> tål<br />
icke att skatta för mycket åt mo<strong>de</strong>t, <strong>om</strong> affären skall bära sig.<br />
Pappersbruken kämpa fortfaran<strong>de</strong> med sv<strong>år</strong>ighet på markna<strong>de</strong>n, isynnerhet<br />
beträffan<strong>de</strong> billiga sorter. Äfven un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> sjönk priset, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att<br />
råmaterialet steg, <strong>och</strong> <strong>de</strong> försök, s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong>s med koalitioner mellan tillverkarne,<br />
synas ännu ej hafva ledt till någon ändring. Bäst red<strong>de</strong> sig fabriken i Nie<strong>de</strong>rschlema,<br />
s<strong>om</strong> ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> 13 1/3 %, dock är <strong>de</strong>tta resultat snarare att tillskrifva<br />
besparingar i alla riktningar. Papper för fotografiskt bruk tillverkas i mycket<br />
stor skala vid en fabrik härstä<strong>de</strong>s, s<strong>om</strong> afsätter sina produkter ända till Amerika.<br />
Denna <strong>och</strong> andra finare papperssorter <strong>och</strong> lyxpapper hålla sig bäst uppe. En<br />
närbeslägtad artikel är kartong, s<strong>om</strong> tillverkas i stor skala i Dres<strong>de</strong>n <strong>och</strong> vunnit<br />
vidsträckt marknad.<br />
Dynamitfabrikerna i Freiberg, hvilka egas af ett sällskap i London, hålla<br />
f. n. på med försök att framställa rökfritt krut, med hvilken framgång vet<br />
man ännu icke.<br />
Tillverkningen af möbler var väl sysselsatt gen<strong>om</strong> beställningar <strong>från</strong> bå<strong>de</strong><br />
in- <strong>och</strong> utlan<strong>de</strong>t. Den stora verksta<strong>de</strong>n i Rabenau utvidga<strong>de</strong>s ansenligt.<br />
Bryggerierna sågo sin tillverkning fördyrad gen<strong>om</strong> högre pris på råmaterial,<br />
men tyckas mer än väl kunna öfvervinna temporära sv<strong>år</strong>igheter af<br />
<strong>de</strong>tta slag, åtminstone att döma af ut<strong>de</strong>lningarna <strong>från</strong> <strong>de</strong> stora företagen: Waldschlösschen<br />
18 %, Felsenkeller 28 % <strong>och</strong> Schloss Chemnitz 30 %. Nämnas<br />
bör likväl att för åtskilliga andra ställningen var vida sämre.<br />
A. Rosencrantz.<br />
Innehåll: Barcelona (sid. 529), Bridgetown (sid. 596), Dres<strong>de</strong>n (sid. 607), Genua<br />
(sid. 569), Havre (sid. 542), Kairo (sid. 605), Marseille (sid. 588), S:t Johns (sid. 601),<br />
Valparaiso (sid. 597), Venedig (sid. 602).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 10.<br />
Rio <strong>de</strong> Janeiro <strong>de</strong>n 20 maj 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Piirena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pä distriktet, med undantag af haniuarna<br />
Paranagutl, Araeaju <strong>och</strong> Cearä, var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
Till jemforelse lemnas härmed en uppgift öfver <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppfart<br />
pä Brasilien un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista 6 aren:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>na fartyg:<br />
Frän distriktet afgångna fartyg:<br />
På vicekonsulsstationerna isynnerhet har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong><br />
skeppsfart òkals. Särskildt är <strong>de</strong>tta förhållan<strong>de</strong>t med Santos, hvartill ank<strong>om</strong>mo<br />
7 svenska oeh 124 nor3ka fartyg. Bcklagligtvis, i följd af ångbåtarnes starka<br />
konkurrens, måste dock <strong>de</strong> flesta gä <strong>de</strong>rifrän i harlast.<br />
Deu vid hufntdstntioiteh un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et insegla<strong>de</strong> bruttofrakten utgjor<strong>de</strong> i £.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 39
610<br />
Fraktförtjensten har såle<strong>de</strong>s i <strong>år</strong> ökats med £ 73,816 eller med £ 6,337<br />
för <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> £ 67,479 för <strong>de</strong> norska fartygen. För hela distriktet tillsammans<br />
uppgick fraktförtjensten till £ 67,521 för <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> £ 522,802<br />
för <strong>de</strong> norska fartygen eller tillsammans £ 590,323, utgöran<strong>de</strong> en tillväxt öfver<br />
foregäen<strong>de</strong> är af £ 246,502.<br />
Vid hufvudstationen gjor<strong>de</strong>s följan<strong>de</strong> mönstringsförrättningar:<br />
Här qvarlemna<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et 65 sjuke sjömän, hvaraf 37 afledo; af <strong>de</strong>ssa<br />
voro 1 svensk <strong>och</strong> 7 norska fartygsbefälhafvare.<br />
Af generalkonsulatet har un<strong>de</strong>rstöd eller hjelp till hemresa med<strong>de</strong>lats åt tillsammans<br />
90 skeppsbrutna <strong>och</strong> qvarlemna<strong>de</strong> sjuke, för hvilka kostnadsräkningar<br />
hafva till ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong> myndigheter blifvit insända. Beloppet af <strong>de</strong>ssa utlägg,<br />
s<strong>om</strong> nämnda myndigheter hafva ersatt, utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et en sammanräknad<br />
summa af Reis 6,787,330 eller cirka £ 780.<br />
Efter dö<strong>de</strong> sjömän tillvaratogs qvarlåtenskap till ett vär<strong>de</strong> af Reis 448,230<br />
eller cirka kronor 896'4 6, hvilka hemsän<strong>de</strong>s eller tillstäl<strong>de</strong>s ve<strong>de</strong>rböran<strong>de</strong><br />
främman<strong>de</strong> myndigheter. Dessut<strong>om</strong> inkassera<strong>de</strong>s <strong>och</strong> remittera<strong>de</strong>s till rättsinnehafvaren<br />
af arfsme<strong>de</strong>l, fraktme<strong>de</strong>l, haveriuppgörelser, emigrantbesparingsme<strong>de</strong>l<br />
m. m. milreis 3,450 eller kronor 6,900 emot milreis 6,532 eller cirka<br />
kronor 13,064 för 1888.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva sjömansinvisningar blifvit utfärda<strong>de</strong> å tills. kr. 6,802'5 9<br />
mot un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 kr. 3,145.<br />
Kustfarten pä Brasilien med segelfartyg har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et något aftagit i följd<br />
af så väl <strong>de</strong>n utländska s<strong>om</strong> inhemska ångbåtsflottans starka tillväxt <strong>och</strong> <strong>de</strong>n<br />
<strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> öka<strong>de</strong> konkurrensen, dock har s<strong>om</strong> vanligt <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppfart<br />
intagit en framståen<strong>de</strong> plats bland främman<strong>de</strong> nationers kustfart på Brasilien.<br />
Exempelvis kan nämnas att i kustfarten på hufvudstationen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> inrikes ort 76 främman<strong>de</strong> fartyg (<strong>de</strong>ribland 3 svenska <strong>och</strong> 17<br />
norska) <strong>om</strong> 21,440 ton samt 316 brasilianska <strong>om</strong> 42,667 ton <strong>och</strong> afgingo till<br />
inrikes ort 117 främman<strong>de</strong> segelfartyg (<strong>de</strong>ribland 8 svenska <strong>och</strong> 32 norska) <strong>om</strong><br />
43,944 ton <strong>och</strong> 380 brasilianska <strong>om</strong> 48,460 ton.<br />
En af <strong>de</strong> vigtigaste artiklarne i <strong>de</strong>nna inrikes fraktfart är salt <strong>från</strong> Macau<br />
<strong>och</strong> Mossorö i Norra Brasilien. Efter tullens höjan<strong>de</strong> å utländsk vara <strong>de</strong>n 1<br />
juli 1887 tilltog <strong>de</strong>n inhemska salttillverkningen <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s i en sär<strong>de</strong>les storartad<br />
skala <strong>och</strong> mer än hälften af <strong>de</strong>n i inrikes fraktfart använda tonnagen<br />
sysselsattes med att föra salt till rikets öfriga <strong>de</strong>lar.<br />
Andra artiklar äro torkadt kött <strong>från</strong> Rio Gran<strong>de</strong> do Sul samt landtmannaprodukter,<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> <strong>och</strong> <strong>från</strong> Santa Catharina gå norr ut, samt socker <strong>och</strong><br />
bränvin, s<strong>om</strong> sändas <strong>från</strong> rikets norra provinser, särskildt Pernambuco, sö<strong>de</strong>r ut.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en hafva ock <strong>de</strong> skandinaviska fartygen haft en ganska<br />
lönan<strong>de</strong> sysselsättning med att föra lefvan<strong>de</strong> boskap <strong>från</strong> hamnen Camocim i<br />
Cearå till Para.
611<br />
Fraktmarkna<strong>de</strong>n i Rio <strong>de</strong> Janerio ställer sig un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et<br />
sålunda:<br />
1:sta half<strong>år</strong>et.<br />
2:dra half<strong>år</strong>et.
612<br />
Största <strong>de</strong>len af Rio <strong>de</strong> Janeiros export, särskildt kaffe, g<strong>år</strong> nn pr ångfartyg,<br />
emedan konknrrens mellan <strong>de</strong> många olika bolagen ställer frakterna sär<strong>de</strong>les<br />
lågt <strong>och</strong> försäkringspremien är mycket billigare än <strong>om</strong> försän<strong>de</strong>lsen sker med<br />
segelfartyg.<br />
Hvad segelfartyg här kunna p<strong>år</strong>äkna är mindre kafielaster till Kapsta<strong>de</strong>n<br />
<strong>och</strong> Ostkusten af Afrika, Kanalen <strong>och</strong> Lissabon för or<strong>de</strong>r samt till Förenta<br />
Staternas hamnar särskildt Galveston. Hudar finnas någon gång till Kanalen<br />
för or<strong>de</strong>r, men gå <strong>de</strong> flesta pr »Chargeurs Réunis» ångare till Havre, dammalt<br />
jern skeppas ock till Förenta Staterna.<br />
Han<strong>de</strong>l. Året <strong>1889</strong> börja<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r sär<strong>de</strong>les gynsamma utsigter för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n.<br />
Kursen höll sig un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första måna<strong>de</strong>rna stadig, öfver pari, s<strong>om</strong> är 27 d.;<br />
så väl export s<strong>om</strong> import bl<strong>om</strong>stra<strong>de</strong>, penningar kun<strong>de</strong> med lätthet erhållas mot<br />
en ränta af 7 % till 9 %. Den offentliga skattkammarens ställning var god.<br />
Guld öfverflöda<strong>de</strong> i markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>kretet af <strong>de</strong>n 18 november 1888, påbjudan<strong>de</strong><br />
att i tullen skulle mottagas engelska pund sterling à par d. v. s. =<br />
milreis 8"890, efterfölj<strong>de</strong>s snart af ett nytt af <strong>de</strong>n 24 april <strong>1889</strong>, bestämman<strong>de</strong><br />
att engelska pund sterling skulle vara ett lagligt betalningsme<strong>de</strong>l à milreis 8'890,<br />
ej allenast i offentliga kassor, men ock man <strong>och</strong> man emellan. Denna penningemarkna<strong>de</strong>ns<br />
ställning fortfor till <strong>de</strong>n 15 november, då kejsardömet föll <strong>och</strong><br />
republiken träd<strong>de</strong> i <strong>de</strong>ss ställe. Omstörtningen var lika oväntad s<strong>om</strong> hastig i<br />
sin utbredning <strong>och</strong> djup i sina verkningar. Öfverraskad <strong>och</strong> förskräckt gen<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>n plötsliga <strong>om</strong>hvälfningen blef affärsverksamheten un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första dagarne instäld,<br />
men s<strong>om</strong> post, telegraf <strong>och</strong> tull arbeta<strong>de</strong> regelbun<strong>de</strong>t <strong>och</strong> endast några<br />
af <strong>de</strong> högre embetsmännen <strong>om</strong>byttes samt ordningen <strong>och</strong> <strong>de</strong>n offentliga säkerheten<br />
uppehöllos med militärisk stränghet, blefvo redan några dagar <strong>de</strong>refter<br />
spekulationerna återupptagna. Kursen höll sig uppe i <strong>om</strong>kring 27 d. till <strong>om</strong>kring<br />
slutet af måna<strong>de</strong>n. Un<strong>de</strong>r början af <strong>de</strong>cember inträd<strong>de</strong> dock en reaktion,<br />
i <strong>de</strong>t att kursen nedgick till 24 1 /, d., förorsakadt af <strong>de</strong> stränga mått <strong>och</strong> steg,<br />
s<strong>om</strong> regeringen i följd af några oroligheter <strong>och</strong> <strong>de</strong>t abnorma i sin ställning<br />
nödga<strong>de</strong>s vidtaga, men <strong>de</strong>nna reaktion var dock öfv-ergåen<strong>de</strong> <strong>och</strong> <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>cember<br />
notera<strong>de</strong>s kursen åter 25 d. pr milreis. Nedanståen<strong>de</strong> tabell visar:<br />
Man kan med skäl säga att un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> rörelsen i penningemarkna<strong>de</strong>n<br />
var sär<strong>de</strong>les liflig, ja man kun<strong>de</strong> nästan säga feberaktig, <strong>och</strong> näppeligen har väl<br />
Brasilien haft ett <strong>år</strong>, un<strong>de</strong>r hvilket så många industriella företag <strong>och</strong> bankinstitutioner,<br />
särskildt <strong>de</strong> senare, hafva grundlagts.
613<br />
Importen var ock sär<strong>de</strong>les liflig, betydligt öfverstigan<strong>de</strong>t vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r<br />
1888, men s<strong>om</strong> vid revolutionen alla anteckningar <strong>de</strong>r<strong>om</strong> öfverflytta<strong>de</strong>s <strong>från</strong><br />
tullen till ett nybildadt embetsverk, saknas ännu alla officiella uppgifter.<br />
Soru vanligt bestod importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena hufvudsakligen af<br />
trävaror, tändstickor, klippfisk, tjära samt jern <strong>och</strong> stål. Af <strong>de</strong>ssa är <strong>de</strong>t dock<br />
blott trävarorna, s<strong>om</strong> importeras direkt, <strong>de</strong> andra artiklarno gå öfver Hamburg<br />
gen<strong>om</strong> tyska agenter, hvilket mången gång förorsakar misstag vid utrönan<strong>de</strong>t af<br />
<strong>de</strong>ras ursprung.<br />
Trävaror. Importen häraf <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utgjor<strong>de</strong>s<br />
af 32 laster, hvaraf 25 <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 7 frän Norge <strong>om</strong> tillsammans<br />
25,897'/,, tolfter, hvaraf 20,527'/,, tolfter k<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> 5,330'/,,<br />
<strong>från</strong> Norge mot <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets 14 laster, af hvilka 13 <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong><br />
1 <strong>från</strong> Norge <strong>om</strong> tillsammans 13,721/,, tolfter. Konsignatörer till <strong>år</strong>ets 32<br />
laster voro:<br />
Priserna för granplankor variera<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et mellan milreis 31—32 <strong>och</strong><br />
för furu mellan nir. 34—35 allt pr tolft mot mr. 30'6OO—34'000 för gran<br />
<strong>och</strong> mr. 32'600—36 - 000 lör furu un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888. Den skandinaviska träexporten<br />
har en sv<strong>år</strong> konkurrent i <strong>de</strong>n nordamerikanska, hvar<strong>om</strong> här till jemförelse<br />
med<strong>de</strong>las att <strong>de</strong>rifråu exportera<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till Brasilien 21,331,969<br />
löpan<strong>de</strong> fot mot 10,846,199 <strong>år</strong> 1888, visan<strong>de</strong> såle<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n betydliga tillväxten<br />
af 10,485,770 fot. Priset <strong>de</strong>rpå vexla<strong>de</strong> mellan 80 à 115 rcis pr<br />
löpan<strong>de</strong> fot.<br />
Tändstickor. Importen häraf utgjor<strong>de</strong>s i Hio <strong>de</strong> Janeiro hufvudsakligen<br />
af Jönköpings tändsticksfabriks fabrikat, hvaraf 8,152 kistor inför<strong>de</strong>s, dock<br />
funnos i markna<strong>de</strong>n äfven andra märken i smärre partier, <strong>de</strong>ribland Vulcans <strong>från</strong><br />
Tidaholm. Från <strong>de</strong> andra importplatserna saknas närmare upplysningar, dock<br />
skall Lidköpings tändsticksfabrik bafva en ganska god marknad i Bahia. De<br />
svenska tändsticksfabrikerna hafva nu fått konkurrenter i inhemska sådana, hvaraf<br />
<strong>de</strong>t för närvaran<strong>de</strong> finnes trenne i arbete, en i San Paulo <strong>och</strong> tvänne i närheten<br />
af Rio <strong>de</strong> Janeiro. Alla tre arbeta med brasilianskt kapital, men hafva<br />
tvänne af fabrikerna, nämligen <strong>de</strong>n i S. Paulo <strong>och</strong> en af <strong>de</strong>m vid Bio <strong>de</strong> Janeiro<br />
blifvit anlagda <strong>och</strong> ledas af t3'ska ingeniörer, då <strong>de</strong>remot <strong>de</strong>n tredje är stiftad<br />
<strong>och</strong> anlagd af en svensk efter svenska principer <strong>och</strong> arbetar väl. Denna fabrik<br />
är dock gen<strong>om</strong> afund <strong>och</strong> stridigheter mellan bolagsmännen satt i liqvidation<br />
<strong>och</strong> är öfvertagen af en brasiliansk firma, s<strong>om</strong> säges ämna drifva <strong>de</strong>n. I jemförelse<br />
med <strong>de</strong>n stora importen är dock <strong>de</strong>nna konkurrens ännu obetydlig, då<br />
alla tre fabrikerna tillsammans ej kunna tillverka mer än <strong>om</strong>kring 8,000 à<br />
10,000 kistor pr <strong>år</strong>. De hafva dock nu lyckats in<strong>om</strong> Brasilien finna åtskilliga<br />
träslag, s<strong>om</strong> t. ex. furu <strong>från</strong> Paranå, hvilka Iemna ett passan<strong>de</strong> virke för tändsticksfabrikationen,<br />
hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong> blott behöfva <strong>från</strong> Europa hemta nödiga kemikalier,<br />
hvilket bör betydligt un<strong>de</strong>rlätta industrien, då tullen å <strong>de</strong>t behöfliga<br />
virket är sär<strong>de</strong>les hög <strong>och</strong> fördyra<strong>de</strong> mycket fabrikatet, s<strong>om</strong> redan förut var<br />
betungadt af <strong>de</strong> här rådan<strong>de</strong> höga arbetslönerna <strong>och</strong> endast kun<strong>de</strong>, skyddadt af<br />
en <strong>om</strong>åttligt hög tull, uppträda s<strong>om</strong> konkurrent på markna<strong>de</strong>n till <strong>de</strong> utländska<br />
tändstickorna.<br />
Öl. Importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena var högst obetydlig, endast mindre<br />
partier ank<strong>om</strong>mo till enskilda personer <strong>och</strong> tyska, danska <strong>och</strong> engelska ölsorter<br />
d<strong>om</strong>inera<strong>de</strong> markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> betinga<strong>de</strong> följan<strong>de</strong> priser;
614<br />
Importen utgjor<strong>de</strong>s af 553 fat <strong>och</strong> 44,040 kistor, hvar<strong>de</strong>ra <strong>om</strong> 4 dussin<br />
7,-buteljer, för<strong>de</strong>la<strong>de</strong> på följan<strong>de</strong> satt:<br />
Torrfisk. Importen för<strong>de</strong>lar sig sålunda:<br />
Förbrukningen un<strong>de</strong>r aret har varit ordinär, dock anmärka importörerna,<br />
att <strong>de</strong> sedan juli månad hafva haft ständig förlust å <strong>de</strong>n norska varan, ehuru<br />
<strong>de</strong>n ank<strong>om</strong> i godt stånd, beroen<strong>de</strong> <strong>de</strong>rpå att <strong>de</strong>n lätt <strong>och</strong> in<strong>om</strong> kort tid skämmes,<br />
hvilket ej är fallet med <strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer frän Canada. Priset å torrfisk har<br />
vexlat un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et på följan<strong>de</strong> sätt:<br />
Fatens pris vexla<strong>de</strong> mellan milreis 17—19 oeh halffatens mellan milreis<br />
9—10.<br />
Tjära. Importen ha<strong>de</strong> minskats un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et med 239 fat. Ar <strong>1889</strong> inför<strong>de</strong>s<br />
1,327 tunnor mot 1,566 <strong>år</strong> 1888. Priserna variera<strong>de</strong> mellan milreis<br />
15'500—17'000 pr tunna <strong>och</strong> <strong>de</strong> sist notera<strong>de</strong> prisen voro milreis 16 - 300 —<br />
16 - 600. Markna<strong>de</strong>n var »flauD hela <strong>år</strong>et.<br />
Smör. Införseln un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et utgjor<strong>de</strong>s af 47,476 kistor mot 60,811 <strong>år</strong><br />
1888. Alltså visa<strong>de</strong> sig en förminskning <strong>de</strong>ruti af 13,335 kistor. Denna<br />
tor<strong>de</strong> bero <strong>de</strong>rpå, att <strong>de</strong> af kolonierna s<strong>om</strong> idka boskapsskötsel hafva börjat
615<br />
mer <strong>och</strong> mer vinnlägga sig <strong>om</strong> förbättringar i framställningen af ladug<strong>år</strong>dsprodukter<br />
sås<strong>om</strong> mjölk, smör <strong>och</strong> ost. Deras nu i bleckaskar på europeiskt vis<br />
packa<strong>de</strong> smör efterger föga <strong>om</strong> något <strong>de</strong>t utländska i godhet.<br />
Priserna å <strong>de</strong> olika märkena stäl<strong>de</strong> sig sålunda:<br />
Salt. Importen häraf visar en betydlig förminskning, då un<strong>de</strong>r förflutna<br />
<strong>år</strong>et <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t endast inför<strong>de</strong>s 4,411,528 liter.<br />
Den vigtigaste orsaken till <strong>de</strong>nna minskning i importen är sås<strong>om</strong> förut<br />
redan är nämndt, <strong>de</strong>n <strong>om</strong>åttligt höga tull af 400 reis pr 40 liter, s<strong>om</strong> påla<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>t utländska saltet <strong>de</strong>n 1 juli 1887, hvarigen<strong>om</strong> en inhemsk saltindustri har<br />
uppbl<strong>om</strong>strat på norra kusten af Brasilien, s<strong>om</strong> förser lan<strong>de</strong>t med gröfre salt.<br />
Af <strong>de</strong>tta inför<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et till Rio <strong>de</strong> JaDeiro ej mindre än<br />
23,934,560 liter eller mer än fem gånger så mycket, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n utländska importen.<br />
Jern <strong>och</strong> stal. Importen var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et obetydlig <strong>och</strong> inskränkte sig till<br />
följan<strong>de</strong> sändningar:<br />
Kaffe.<br />
Export.<br />
Markna<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r januari månad rcgulier, men s<strong>om</strong> tillförseln blef<br />
2,800 säckar mindre än s<strong>om</strong> var beräknadt, stego priserna un<strong>de</strong>r slutot af måna<strong>de</strong>n<br />
med 130 reis pr 10 kilo. 334,700 säckar sål<strong>de</strong>s <strong>och</strong> vid måna<strong>de</strong>ns slut<br />
funnos i stock 379,400 säckar. Februari <strong>de</strong>remot börja<strong>de</strong> med vacklan<strong>de</strong> priser<br />
<strong>och</strong> osäker hållning, men då tillförseln minska<strong>de</strong> något, stego priserna efter<br />
<strong>de</strong>n 15:<strong>de</strong> med 200 reis pr 10 kilo <strong>och</strong> markna<strong>de</strong>n blef fastare. Omsättningen<br />
var 314,434 säckar. Un<strong>de</strong>r mars sål<strong>de</strong>s 322,600 säckar, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> tillförseln<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong>t inre dagligen aftog, stego priserna med 340 reis. Un<strong>de</strong>r slutet<br />
af måna<strong>de</strong>n var dock markna<strong>de</strong>n »flau» <strong>och</strong> fortfor ock sådan hela april, un<strong>de</strong>r<br />
hvilken priserna föllo, oaktadt tillförseln aftog. Omsättningen var 192,840 <strong>och</strong><br />
funnos vid slutet af måna<strong>de</strong>n i stock enligt officiella uppgifter 400,000 säckar.<br />
I maj blef markna<strong>de</strong>n något lifligare <strong>och</strong> priserna stego med 130 à 200 reis.<br />
Omsättningen var 388,758 säckar <strong>och</strong> behållningen nedgick till 234,800 säckar.<br />
Början af juni visa<strong>de</strong> en regulier marknad <strong>och</strong> <strong>om</strong>sättningen uppgick un<strong>de</strong>r<br />
första haifvan till 116,035 säckar, men då inlupo ogynsamma un<strong>de</strong>rrättelser<br />
<strong>från</strong> emottagarne, <strong>och</strong> <strong>om</strong>sättningen un<strong>de</strong>r senare haifvan blef blott 26,112<br />
säckar <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssa slötos utan uppgifna priser. I stock funnos 277,880 säckar.<br />
Om man jemför l:sta half<strong>år</strong>et <strong>1889</strong> med <strong>de</strong>t af 1888, så märker man en ökning<br />
i tillförseln af 745,632 säckar. Af 1888 — <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s skörd k<strong>om</strong>mo till Rio <strong>de</strong>
616<br />
Janeiro markuad 4,188,669 säekar, af hvilka 2,487,432 k<strong>om</strong>mu un<strong>de</strong>r l:sta<br />
half<strong>år</strong>et <strong>och</strong> 1,701,237 un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t andra. Det andra half<strong>år</strong>et <strong>1889</strong> börja<strong>de</strong><br />
med en marknad så »flau» <strong>och</strong> osäker att köpare <strong>och</strong> säljare ej kun<strong>de</strong> enas <strong>om</strong><br />
priserna. Omsättningen un<strong>de</strong>r juli var ock så obetydlig, 70,511 säckar, att inga<br />
priser notera<strong>de</strong>s, <strong>och</strong> slöts måna<strong>de</strong>n med en stock af 427,000 säekar. Ställningen<br />
förbättra<strong>de</strong>s dock något un<strong>de</strong>r augusti, hvarun<strong>de</strong>r <strong>om</strong>sättningen var<br />
184,630 säckar. 2;da kaffe steg något. Un<strong>de</strong>r september lnäuad stadga<strong>de</strong> sig<br />
markna<strong>de</strong>n <strong>och</strong> blef regulier. Omsättningen var 241,101 säekar <strong>och</strong> här funnus<br />
qvar 336,982 säckar. I följd af såväl ogynsamma un<strong>de</strong>rrättelser <strong>från</strong> afsättningsorterna<br />
s<strong>om</strong> ökad tillförsel <strong>från</strong> <strong>de</strong>t inre föllo priserna något un<strong>de</strong>r oktober<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong>sättningen var 200,160 säckar. Markna<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r november blef så<br />
väl i följd af ökad efterfrågan s<strong>om</strong> minskad tillförsel mera fast <strong>och</strong> <strong>om</strong>sattes<br />
235,907 sackar, sä att förrå<strong>de</strong>t endast var 215,150 säckar. December månads<br />
första hälft var oaktadt <strong>de</strong>n öka<strong>de</strong> tillförseln regulier <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n andra höj<strong>de</strong>s<br />
priserna med 130 till 200 reis pr 10 kilo., så att <strong>år</strong>et sluta<strong>de</strong> med följan<strong>de</strong><br />
noteringar:<br />
Vid <strong>år</strong>ets slut funnos pä lager 193,456 säckar. Hela <strong>år</strong>ets utförsel utgjor<strong>de</strong>s<br />
af 2,910,325 säekar, s<strong>om</strong> för<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s på följan<strong>de</strong> sätt:<br />
Socker. Markna<strong>de</strong>n var regulier <strong>och</strong> sluta<strong>de</strong>s i allmänhet till höga priser.<br />
Tillförseln öfversteg <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r 1888 med 47,105 säckar. Afsättningen var<br />
608,734 säckar <strong>1889</strong> mot 620,456 un<strong>de</strong>r 1888.<br />
Hudar. Vär<strong>de</strong>t af exporten var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et mr. 69t,200'O0O mot mr.<br />
789,709-420 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 <strong>och</strong> mr. 879,645620 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887. Minskningen<br />
är att tillskrifva <strong>de</strong>n dåliga beredningen af hudarne härstä<strong>de</strong>s, s<strong>om</strong> har<br />
förstört markna<strong>de</strong>n för <strong>de</strong>m i Europa.<br />
Mahogny. Priserna <strong>de</strong>ra hafva alltid stält sig goda i Europa <strong>och</strong> kan<br />
god qvalitet alltid räkna på efterfrågan. Vär<strong>de</strong>t af exporten var <strong>år</strong> <strong>1889</strong> mr.<br />
150,000, hvaraf största <strong>de</strong>len gick till Frankrike.<br />
Åkerbruket. Den 13 maj <strong>1889</strong> var ett sv<strong>år</strong>t slag för <strong>de</strong>t brasilianska<br />
åkerbruket. Bristen på arbetskrafter s<strong>om</strong> alltid har varit stor, blef ännu mera<br />
känbar, <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> att en stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong> frigifne slafvarne ej kun<strong>de</strong> förmås att<br />
mot betalning stanna qvar på lan<strong>de</strong>t vid sitt arbete, utan <strong>de</strong>ls af barnslig nyfikenhet,<br />
<strong>de</strong>ls i hopp att med mindre besvär kunna bättre arrangera sig, begåfvo<br />
sig in till stä<strong>de</strong>rna, s<strong>om</strong> öfverfyl<strong>de</strong>s af sysslolösa <strong>och</strong> ännu lida <strong>de</strong>raf, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att mången skörd blifver förstörd <strong>och</strong> ännu ofantliga sträckor af utmärkt jord<br />
ligga obruka<strong>de</strong> af brist på armar. Det dröjer länge, innan <strong>de</strong>n europeiske<br />
kolonisten, <strong>om</strong> någonsin, kan ersätta slafven i odlingen af kulturväxterna sås<strong>om</strong><br />
kaffe, socker, b<strong>om</strong>ull, tobak etc, ehuru <strong>de</strong>ssa äro mera gifvan<strong>de</strong>. Också ser
617<br />
man kolonisterna, <strong>om</strong> en gäng bosatta på mark, s<strong>om</strong> lämpar sig for kulturväxter,<br />
efter någon tid draga sig högre uppåt kullarae <strong>och</strong> slå sig på odlingen<br />
af v<strong>år</strong>a europeiska sä<strong>de</strong>sslag, ehuru <strong>de</strong>ras afkastning är mindre lönan<strong>de</strong>. Orsaken<br />
<strong>de</strong>rtill ligger väl <strong>de</strong>ls i vanan vid arbetet med <strong>de</strong>m, s<strong>om</strong> do redan besitta, <strong>de</strong>ls<br />
<strong>de</strong>ri att kulturväxterna, för att man skall riktigt kunna göra sig <strong>de</strong>m till nytta,<br />
fordra för maskiner etc. ett förlagskapital långt större än <strong>de</strong> vanliga kolonisterna<br />
besitta. Enda försöket, s<strong>om</strong> slagit något bättre ut, bar varit med italienare,<br />
hvilka äro frän hemorten vana vid stor förnöjsamhet, <strong>och</strong> hafva <strong>de</strong>ssa i så fall<br />
alltid sålt råvaran till närmaste större godsegare, hvilken sedan bere<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n<br />
färdig <strong>och</strong> sän<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n ut i markna<strong>de</strong>n. För att un<strong>de</strong>rstödja jordbruket har<br />
mycket blifvit gjordt un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et. »Banco Brazil» har mot säkerhet<br />
af jor<strong>de</strong>gend<strong>om</strong> <strong>och</strong> inventarier <strong>de</strong>lat ut stora lån, i sin ordning ersatt <strong>från</strong><br />
skattkammaren i <strong>de</strong>n mån s<strong>om</strong> <strong>de</strong> hafva beviljat ofvannäninda lån. Också har<br />
jordbruket slagit sig igen<strong>om</strong> krisen bättre än man skulle förmoda.<br />
Emigrationen. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et auk<strong>om</strong>mo 65,151 invandrare af begge köuen<br />
till Brasilien mot 131,268 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut. Orsakerna till <strong>de</strong>nna betydan<strong>de</strong><br />
minskning i utvandrareströmmen tor<strong>de</strong> väl <strong>de</strong>ls vara <strong>de</strong>n stora sjuklighet, s<strong>om</strong><br />
råd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888, hvilken väl har afskrämt många <strong>från</strong> resan, <strong>de</strong>ls vissa<br />
ganska betydan<strong>de</strong> inskränkningar, s<strong>om</strong> italienska regeringen gjor<strong>de</strong> i rättigheten<br />
att utvandra, då s<strong>om</strong> bekant <strong>de</strong>n italienska utvandringen är <strong>de</strong>n betydligaste af<br />
<strong>de</strong>m alla.<br />
Emigrationen hit frän <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena är högst obetydlig. Den har företrä<strong>de</strong>svis<br />
vändt sig mot <strong>de</strong> södra provinserna, hvarest klimatet bättre lampar sig<br />
för nordbor. I Rio Gran<strong>de</strong> do Sul har kulonien »Caxias» en svensk styresman<br />
<strong>och</strong> har <strong>de</strong>t lyckats geueralkonsulatet att förmå brasilianska regeringen att dit<br />
förskaffa åtskilliga svenska familjer, hvilka ha<strong>de</strong> bosatt sig i provinsen Minas<br />
Geraes <strong>och</strong> <strong>de</strong>r, gen<strong>om</strong> obekantskap med förhållan<strong>de</strong>na, angripna af klimatfebrar,<br />
voro nära att duka un<strong>de</strong>r.<br />
Emigranterna åtnjuta ftunu fri resa så väl frän hemorten s<strong>om</strong> sedan in<strong>om</strong><br />
Brasilien för sig <strong>och</strong> sina effekter. Vid ank<strong>om</strong>sten till Bio <strong>de</strong> Janeiro mottagas<br />
<strong>de</strong> <strong>om</strong> bord af emigrantstyrelsens tjenstemän, hvilka föra <strong>de</strong>m till emigrantherberget,<br />
<strong>de</strong>r <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r någon tid åtnjuta fritt un<strong>de</strong>rhåll <strong>och</strong> <strong>om</strong> sä skulle<br />
behöfvas fri läkarev<strong>år</strong>d <strong>och</strong> medicin, hvarefter <strong>de</strong> på statens bekostnad transporteras<br />
till <strong>de</strong>n ort, <strong>de</strong>r <strong>de</strong> sjelfva önska att bosätta sig. I <strong>de</strong> flesta provinser<br />
finnes ock god statsjord att fä köpa i lotter <strong>om</strong> 30 hektarer för priser, s<strong>om</strong><br />
vexla mellan mr. 150 <strong>och</strong> inr. 450 pr lott. Betalningen kan få verkställas, <strong>om</strong><br />
så skulle önskas terminvis un<strong>de</strong>r fem <strong>år</strong> <strong>och</strong> kan nian få vänta <strong>de</strong> tre första<br />
<strong>år</strong>en med afbetalningarna. Dessa äro <strong>de</strong> hufvudsakliga för<strong>de</strong>lar, s<strong>om</strong> sedan <strong>de</strong>n<br />
förra regeringens tid äro bevilja<strong>de</strong> emigranterna <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssa äro ännu gällan<strong>de</strong>.<br />
Den nuvaran<strong>de</strong> provisoriska regeringen har ännu ej bestämt något angåen<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>nna sak, men har muntligeu förklarat sig gynna <strong>och</strong> vilja på allt sätt befrämja<br />
emigrationen till Brasilien.<br />
Från Santos med<strong>de</strong>lar vicekonsulu <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s; att fraktmarkua<strong>de</strong>n vid <strong>år</strong>ets<br />
början var sär<strong>de</strong>les gynsam, då i januari notera<strong>de</strong>s 40 sh. pr 1,000 kilos <strong>och</strong><br />
5 % till Europa. Detta fortfor till mars måuad, då frakterna föllo till 20 sh.<br />
<strong>och</strong> 5 % till Europa <strong>och</strong> höllo sig <strong>de</strong>r<strong>om</strong>kring till slutet af oktober, då en<br />
stegring inträd<strong>de</strong> <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r slutet af <strong>år</strong>et notera<strong>de</strong>s för kaffe 30 sh. <strong>och</strong> 5 °{<br />
pr 1,000 kilos till europeiska hamnar.<br />
Helsotillstån<strong>de</strong>t. År <strong>1889</strong> var, i synnerhet i sin början, ett mycket sjukligt<br />
är <strong>och</strong> klimatfebrarne uppträd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r hittills okända, hastigt dödan<strong>de</strong> former
618<br />
<strong>och</strong> skörda<strong>de</strong> i Rio <strong>de</strong> Janeiro dagligen hundratals offer. Ja. flera dogo, bokstafligen<br />
teget, på gatan utan att hafva tid att hinna hemmet. Att dödligheten<br />
var stor, synes ock af <strong>de</strong> sv<strong>år</strong>a förluster, s<strong>om</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta<br />
led un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n härstä<strong>de</strong>s, men i sta<strong>de</strong>n var förhållan<strong>de</strong>t ännu värre, trots<br />
<strong>de</strong> storarta<strong>de</strong> sanitära förbättringar, s<strong>om</strong> Rio <strong>de</strong> Janeiro har un<strong>de</strong>rgått <strong>och</strong><br />
dagligen un<strong>de</strong>rg<strong>år</strong>. Ett nytt sär<strong>de</strong>las väl inredt febersjukhus (Hospital <strong>de</strong> S.<br />
Sebastiao) invig<strong>de</strong>s i stället för <strong>de</strong>t förut begagna<strong>de</strong> Juru-Jubasjukhuset (Hospital<br />
<strong>de</strong> Marinha <strong>de</strong> S:ta Isabel), hvilket för närvaran<strong>de</strong> st<strong>år</strong> ö<strong>de</strong> <strong>och</strong> endast k<strong>om</strong>mer<br />
att begagnas efter <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> förändringar. Det nya sjukhuset är uppfördt<br />
efter paviljongsystemet <strong>och</strong> är s<strong>om</strong> förut nämndt sär<strong>de</strong>les luftigt <strong>och</strong> väl inredt<br />
<strong>och</strong> försedt med alla nyaste ti<strong>de</strong>ns uppfinningar <strong>och</strong> förbättringar. Hospitalet<br />
är fritt för alla, dock finnas några mindre af<strong>de</strong>lningar för sådane sjuka s<strong>om</strong> önska<br />
erhålla någon speciel behandling, <strong>och</strong> hafva <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsförare<br />
utan någon s<strong>om</strong> helst ersättning blifvit v<strong>år</strong>da<strong>de</strong> på en sådan af<strong>de</strong>lning.<br />
För resten rå<strong>de</strong>r öfverallt en sådan ordning, k<strong>om</strong>fort <strong>och</strong> renlighet att man<br />
kan se att allt är gjordt för <strong>de</strong> sjukes välbefinnan<strong>de</strong>. Dock tyckas v<strong>år</strong>a sjömän<br />
<strong>och</strong> särskildt kaptenerna hysa stor rädsla <strong>och</strong> motvilja för allt hvad sjukhus<br />
heter <strong>och</strong> föredraga att stanna <strong>om</strong> bord i <strong>de</strong>t längsta <strong>och</strong> behandla sig sjelfva,<br />
i stället för att skyndsamt påkalla bjelp gen<strong>om</strong> att hissa nationalflaggan på förtoppen,<br />
då en ångslup med läkare genast k<strong>om</strong>mer <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rsöker <strong>de</strong>n sjuke <strong>och</strong>,<br />
<strong>om</strong> hans tillstånd så fordrar, strax bringar hon<strong>om</strong> till sjukhus. Vigten af en<br />
snar läkarebehandling kan för öfrigt ej nog behjertas vid <strong>de</strong> här hastigt härjan<strong>de</strong><br />
klimatfebrarne, så att ej sås<strong>om</strong> mången gång hän<strong>de</strong>r läkaren först kallas<br />
i <strong>de</strong>t sista ögonblicket <strong>och</strong> <strong>de</strong>n sjuke k<strong>om</strong>mer döen<strong>de</strong> till sjukhuset, så att all<br />
räddning är <strong>om</strong>öjlig.<br />
Generalkonsulatet vill särskildt påpeka ölägenheterna af <strong>de</strong> massor af <strong>de</strong>ls<br />
ofrankera<strong>de</strong> <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls ofullständigt frankera<strong>de</strong> bref, s<strong>om</strong> hvarje post bringar <strong>från</strong><br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, särskildt <strong>från</strong> Sverige, adressera<strong>de</strong> till konsulatet. De försenas<br />
hela vägen gen<strong>om</strong> postbehandlingen <strong>och</strong> ank<strong>om</strong>ma ofta först efter fartyget<br />
har afseglat, då <strong>de</strong>t vid returneringen ofta är besvärligt att få tillbaka <strong>de</strong><br />
en gång erlagda utgifterna för <strong>de</strong>m. Här finnes också icke något annat konsulat<br />
s<strong>om</strong> tager emot <strong>de</strong>m <strong>och</strong> sän<strong>de</strong>r <strong>de</strong>m vidare, ut<strong>om</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong>, utan<br />
<strong>de</strong> låta <strong>de</strong>m ligga sås<strong>om</strong> »pöste restante»-bref. Är då fartyget redan segladt,<br />
k<strong>om</strong>ma <strong>de</strong> naturligtvis aldrig adressaten tillhanda.<br />
Konsulatets lokal är i Rua Theophilo Ottoni n:o 45, 1 tr. upp, <strong>och</strong> hålles<br />
öppen alla söckendagar mellan kl. 10 f. m. <strong>och</strong> 3 c. m.<br />
W. Weselius.
619<br />
Sydney (New South Wales) <strong>de</strong>n 15 mars 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppefart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Bruttofrakterna utgjor<strong>de</strong> för:<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:<br />
Kolonien New South Wales' <strong>han<strong>de</strong>l</strong> öfverstiger i vär<strong>de</strong> alla andra britiska<br />
besittningars, med undantag af Indiens <strong>och</strong> Canadas. Sydney är faktiskt <strong>de</strong>n<br />
största <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstad på hela södra hemisferen, <strong>och</strong> ehuru Melbourne visar större<br />
fartygsdrägtighet, beror <strong>de</strong>tta <strong>de</strong>rpå att ett stort antal ångare endast anlöpa<br />
Melbourne på resa till <strong>de</strong>n slutliga bestämmelseorten Sydney, <strong>de</strong>r större <strong>de</strong>len<br />
af lasten lossas. Jemfördt med några af <strong>de</strong> vigtigare <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstä<strong>de</strong>rna i Storbritannien,<br />
intager Sydney en aktningsbjudan<strong>de</strong> ställning:<br />
Koloniens <strong>han<strong>de</strong>l</strong> ligger till största <strong>de</strong>len i britiska hän<strong>de</strong>r, ehuru en<br />
märkbar ökning i <strong>de</strong>n främman<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en gjort sig gällan<strong>de</strong> sedan <strong>år</strong> 1881;<br />
sålunda uppgick tonantalet för <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r britisk <strong>och</strong> främman<strong>de</strong> flagg ink<strong>om</strong>na<br />
<strong>och</strong> afsegla<strong>de</strong> fartyg:
620<br />
Af <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r britiska fartyg uppgifna antalet ton eges i kolonierna f. n.<br />
<strong>om</strong>kr. 58 % mot 66 % <strong>år</strong> 1876 <strong>och</strong> 60 % <strong>år</strong> 1881.<br />
Ut<strong>om</strong> Förenta Staterna, Frankrike <strong>och</strong> Tyskland äro Sverige <strong>och</strong> Norge<br />
<strong>de</strong> enda främman<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r, hvilkas <strong>han<strong>de</strong>l</strong> med kolonien är af större bety<strong>de</strong>lse.<br />
Oaktadt <strong>de</strong> stora franska (Messageries Maritiines) <strong>och</strong> tyska (German Lloyd)<br />
ångbåtsliniernas fartyg visserligen bidragit till att öka vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n främman<strong>de</strong><br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, räkna likväl fartyg un<strong>de</strong>r britisk flagga <strong>om</strong>kr. 87 % af tontalet;<br />
större <strong>de</strong>len dcraf eges, s<strong>om</strong> nyss nämnts, af kolonierna.<br />
De stora för<strong>de</strong>lar, s<strong>om</strong> i New South Wales erbjudas skeppsredare, bevisas<br />
tydligast gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t betydliga antal fartyg s<strong>om</strong> ink<strong>om</strong>ma i barlast <strong>och</strong> <strong>de</strong>t jemförelsevis<br />
lilla antal s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afg<strong>år</strong> utan last. En stor <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ssa fartyg<br />
k<strong>om</strong>ma <strong>från</strong> <strong>de</strong> angränsan<strong>de</strong> kolonierna efter att <strong>de</strong>r hafva lossat lasten utan<br />
att i samma hamn kunnat erhålla ny frakt.<br />
Största tonantalet af sedan <strong>år</strong> 1878 i barlast till kolonien ink<strong>om</strong>na fartyg<br />
uppnåd<strong>de</strong>s <strong>år</strong> <strong>1889</strong> med 70-1,267.<br />
På <strong>de</strong> tre naturliga hufvudinduslrierna, boskapsskötsel, bergsbruk <strong>och</strong> jordbruk,<br />
är grun<strong>de</strong>n lagd till <strong>de</strong>n framståen<strong>de</strong> ställning i k<strong>om</strong>mersielt afseen<strong>de</strong><br />
Australien innehar.<br />
Bland do rika resurser lan<strong>de</strong>t cger, intager ullproduktionen största bety<strong>de</strong>lsen;<br />
utförselvär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nna artikel uppg<strong>år</strong> ensamt till mer än hälften af<br />
totalexporten <strong>och</strong> har allt sedan <strong>de</strong>n goda säsongen 1886—87 <strong>år</strong>ligen antagit<br />
ett storartadt <strong>om</strong>fång, hvilket synes af följan<strong>de</strong> öfversigt:<br />
Icke allenast produktionen af ull har ökats, utan äfven prisen å <strong>de</strong> europeiska<br />
markna<strong>de</strong>rna hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et avancerat så mycket att vär<strong>de</strong>t proportionsvis<br />
ökats mer än produktionen; me<strong>de</strong>lpriset pr bal var <strong>år</strong> 1887 £ 11.<br />
5. 0, <strong>år</strong> 1888 £ 12. 10. 0 <strong>och</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> £ 15. 0. 6.<br />
Ullexporten i me<strong>de</strong>ltal <strong>från</strong> alla kolonierna utgjor<strong>de</strong> ungof. 1,350,000 balar<br />
med ett totalvär<strong>de</strong> af <strong>om</strong>kr. £ 20,283,750 eller £ 3,408,750 större än <strong>år</strong><br />
1888 samt £ 5,163,750 större än me<strong>de</strong>lpriset 1887.<br />
In<strong>om</strong> f<strong>år</strong>a/vein hafva äfven gjorts betydliga förbättringar; såväl importen af<br />
afvelsdjur s<strong>om</strong> export af infödda f<strong>år</strong> har betydligt ökats, hvilket synes här nedan:<br />
År 1888 importera<strong>de</strong>s 254,018 f<strong>år</strong> till ett vär<strong>de</strong> af £ 146,709<br />
» exportera<strong>de</strong>s 2,327,406 » i> » 935,668<br />
Den andra stora, i skapan<strong>de</strong>t af lan<strong>de</strong>ts välmåga medverkan<strong>de</strong> faktorn —<br />
bergsbruket — har också un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förflutna <strong>år</strong>et nått en utveckling s<strong>om</strong> i flera<br />
afseen<strong>de</strong>n är märklig.
621<br />
Denna industri är ofta osäker <strong>och</strong> utgör icke sällan en passan<strong>de</strong> jordmån<br />
för börsspekulanters <strong>och</strong> »aktiespelares» verksamhet.<br />
Resultaten äro icke <strong>de</strong>sto mindre af solid karakter, ty för att k<strong>om</strong>ma till<br />
<strong>de</strong>ssa resultat måste arbete <strong>och</strong> duglighet af flera slag i stor skala bringas i<br />
användan<strong>de</strong>.<br />
Bergsbruket i Australien är i allmänhet en gifvan<strong>de</strong> industri, <strong>och</strong> <strong>de</strong>ss<br />
produkter kunna lättast förvandlas i reda penningar. Totalvär<strong>de</strong>t af guhl, utgifvet<br />
af <strong>de</strong> två kolonialbranscherna af Kongl. Myntet (Melbourne <strong>och</strong> Sydney),<br />
utgjor<strong>de</strong> <strong>år</strong> 1887 £ 5,167,428, <strong>år</strong> 1888 £ 5,231,445 <strong>och</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> £ 0,354,035;<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>rtill lägges nägot för export af guldbuljoner, hvilka icke gått gen<strong>om</strong> Myntet,<br />
k<strong>om</strong>mer man till en någorlunda riktig föreställning <strong>om</strong> hvilken bety<strong>de</strong>lse<br />
gnidproduktionen ensamt har på Australiens k<strong>om</strong>mersiella förhållan<strong>de</strong>n.<br />
Bland silfvergrufvorna intager »Broken Hills i N. S. W. första rummet.<br />
Afkastningen af nämnda grufva utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r operations<strong>år</strong>et, s<strong>om</strong> sluta<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
30 november <strong>1889</strong>, <strong>de</strong>n häpnadsväckan<strong>de</strong> summan af 0,003,299 oz. silfver samt<br />
25,070 ton bly.<br />
De ofantliga kollagren i Newcastle samt några mindre sådana i kolonien<br />
utgöra on källa till stora ink<strong>om</strong>ster, s<strong>om</strong> enligt gjorda beräkningar icke un<strong>de</strong>r<br />
flera <strong>de</strong>cennier k<strong>om</strong>mer att minskas; <strong>år</strong> 1888 exportera<strong>de</strong>s 1,923,872 ton till<br />
ett vär<strong>de</strong> af £ 1,064,472; <strong>år</strong> <strong>1889</strong> steg exporten till 2,387,702 ton till ett<br />
vär<strong>de</strong> af £ 1,279,271 eller en ökning af resp. 403,830 ton <strong>och</strong> £ 214,799.<br />
Koppargrvfvorna hafva i allmänhet lidit af osunda spekulationer, hvilka<br />
bland andra bragte en större fransk bank till fallissement.<br />
Exporten af koppar utgjor<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1888 af 115,193 cwt, 119 colly till ett<br />
vär<strong>de</strong> af £ 407,607 emot 127,180 cwt 173 eolly till ett vär<strong>de</strong> af £ 308,703<br />
<strong>år</strong> <strong>1889</strong>, utvisan<strong>de</strong> en ökning af 11,993 cwt <strong>och</strong> 54 colly; <strong>de</strong>t för samma<br />
vara erhållna priset utgör en minskning af £ 98,904.<br />
Den stora tenngrufvan »Mount Bisehoff Tin Mining C<strong>om</strong>pany» har un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et ensamt bragt i dagen 1,713 ton af <strong>de</strong>nna metall <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> af andra<br />
grufvors malm utsmält en ännu större mängd.<br />
Bergsbrukets afkastningsvär<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> beräknas till orukr. £ 2,000,000<br />
större än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets.<br />
Jordbrukets afkastning är <strong>1889</strong>, hvartill äfven raknäs <strong>de</strong> af 1888 <strong>år</strong>s<br />
produkter, hvilka icke k<strong>om</strong>mo i markna<strong>de</strong>n förr än påföljan<strong>de</strong> <strong>år</strong>, var på <strong>de</strong>t<br />
hela taget icke tillfredsställan<strong>de</strong>; produktionen af socker t. ex. var betydligt<br />
mindre <strong>och</strong> hveteskör<strong>de</strong>n ansågs nästan misslyckad. Följaktligen införskrefvos <strong>från</strong><br />
grannkolonierna <strong>och</strong> i synnerhet New-Zealand stora partier af säd <strong>och</strong> rotfrukter.<br />
Behållningen för <strong>år</strong>et, jemförd med me<strong>de</strong>ltalet af några föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>s, visar en minskning af mellan 2 <strong>och</strong> 2'/, millioner £.<br />
Föreliggan<strong>de</strong> statistiska uppgifter äro med afseen<strong>de</strong> å import <strong>från</strong> andra<br />
län<strong>de</strong>r temligen otydliga; för en vara, s<strong>om</strong> t. ex. afsän<strong>de</strong>s direkt till kolonien,<br />
angifvrs i sådant fall <strong>de</strong>n rätta produktionsorten, men i hän<strong>de</strong>lse af <strong>om</strong>lastning,<br />
sås<strong>om</strong> fallet är med större <strong>de</strong>len af <strong>de</strong> <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Norge importera<strong>de</strong><br />
manufakturvarorna, hvilka antingen i England eller Tyskland ornskeppas f. v. b.<br />
till bestämmelseorten, angifves sista lastningsplatsen sås<strong>om</strong> varans produktionsort;<br />
jag har likväl <strong>från</strong> möjligast tillförlitliga håll lyckats erhålla större <strong>de</strong>len af <strong>de</strong><br />
ofullständiga uppgifterna.<br />
Koloniens import af trävaror un<strong>de</strong>rsteg betydligt föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, hvartill<br />
orsaken st<strong>år</strong> att finna i <strong>de</strong> stora uppköp s<strong>om</strong> före <strong>1889</strong> gjorts utan att försäljningen<br />
motsvarat förväntningarna.<br />
Mäng<strong>de</strong>n samt vär<strong>de</strong>t af <strong>från</strong> <strong>de</strong> olika län<strong>de</strong>rna, med uteslutan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> öfiiga<br />
kolonierna, införda trävaror un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> synes af nedanståen<strong>de</strong> tabell:
622<br />
<strong>1889</strong> <strong>år</strong>s import af trävaror.<br />
Hela vär<strong>de</strong>t af till N. S. W. un<strong>de</strong>r är 1888 införda trävaror, <strong>de</strong>ri äfven<br />
inbegripet <strong>från</strong> <strong>de</strong> öfriga kolonierna, uppgick till £ 527,834 <strong>och</strong> Sr <strong>1889</strong> till<br />
£ 416,749 — en minskning af £ 111,085.<br />
Exporten af in<strong>om</strong> kolonien produceradt <strong>och</strong> bearbetadt trä minska<strong>de</strong>s äfvenle<strong>de</strong>s;<br />
<strong>de</strong>n vär<strong>de</strong>ra<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1888 till £ 121,552 <strong>och</strong> påföljan<strong>de</strong> <strong>år</strong> till £ 102,714<br />
— minskningen utgöran<strong>de</strong> £ 18,838.<br />
Af jordbruksredskap införskrefs un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888:<br />
<strong>år</strong> <strong>1889</strong>:<br />
25,258<br />
Bland <strong>de</strong> redskap af v<strong>år</strong> tillverkning, s<strong>om</strong> bå<strong>de</strong> i godhet <strong>och</strong> pris böra<br />
med framgång kunna täfla med <strong>de</strong> redan i härvaran<strong>de</strong> marknad befintliga, äro i<br />
synnerhet stålplogar. De profver, s<strong>om</strong> utsändts <strong>från</strong> Sverige, hafva likväl icke<br />
ledt till något resultat, emedan <strong>de</strong> i form mer eller mindre skilt sig <strong>från</strong> <strong>de</strong><br />
här brukliga; först när <strong>de</strong>tta hin<strong>de</strong>r utjemnats, kunna v<strong>år</strong>a tillverkare beräkna<br />
en god afsättning.<br />
Af sprängämnen förbrukas i Australien för hvarje <strong>år</strong> en ansenlig mängd;<br />
Nobels dynamit har hittills varit mest använd, men på senare tid ha flera slags<br />
dylika ämnen införts i markna<strong>de</strong>n.
623<br />
År <strong>1889</strong> importera<strong>de</strong>» en betydligt mindre mängd sprängämnen än un<strong>de</strong>r<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, eller:<br />
Dynamit<br />
<strong>och</strong> Lithofracteur*<br />
Sprängkrut<br />
S<strong>om</strong> nämnt har Nobels dynamit hittills innehaft första rummet bland <strong>de</strong><br />
här brukliga sprängämnen, men då <strong>de</strong>n vid explosionen afsöndrar vidriga gaser,<br />
s<strong>om</strong> efter sprängning i djupa schakt för en längre stund <strong>om</strong>öjliggör arbetets<br />
återupptagan<strong>de</strong> <strong>och</strong> <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> ofta förorsakar olyckshän<strong>de</strong>lser, har man sökt att<br />
introducera en mängd mer eller mindre ändamålsenliga sprängämnen. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong><br />
1887 inför<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige ett mindre parti bellit, s<strong>om</strong> efter en serie <strong>om</strong>sorgsfullt<br />
utförda experiment erhöll <strong>de</strong> vackraste loford samt ansågs af fackmän ega<br />
alla <strong>de</strong> för ett första klassens sprängämne erfor<strong>de</strong>rliga egenskaper. Beställningar<br />
upptogos på betydliga partier <strong>och</strong> alla tecken tyd<strong>de</strong> på en stor framtid för<br />
belliten.<br />
I slutet af 1888 klaga<strong>de</strong>s dock öfver att en <strong>de</strong>l af patronerna icke på<br />
något sätt ville explo<strong>de</strong>ra, <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> ink<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> alla håll dylika klag<strong>om</strong>ål<br />
<strong>och</strong> följ<strong>de</strong>n blef att affären helt <strong>och</strong> hållet ruinera<strong>de</strong>s.<br />
V<strong>år</strong>dslöshet i tillverkningen har se<strong>de</strong>rmera befunnits vara orsaken till att<br />
en <strong>de</strong>l af patronerna icke explo<strong>de</strong>ra<strong>de</strong>.<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> till N. S. W. införda manufaktursmi<strong>de</strong>t utgjor<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> samtliga län<strong>de</strong>r £ 44,322, hvaraf <strong>från</strong> Sverige £ 959 <strong>och</strong> <strong>från</strong><br />
Norge £ 50.<br />
Exporten var un<strong>de</strong>r båda <strong>år</strong>en af mindre bety<strong>de</strong>lse <strong>och</strong> utsträckte sig hufvudsakligen<br />
till grannkolonierna.<br />
Den un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en ihållan<strong>de</strong> torra vä<strong>de</strong>rleken ha<strong>de</strong> på åtskilliga<br />
affärsgrenar ett menligt inflytan<strong>de</strong>, hvars följ<strong>de</strong>r likväl icke förr än vid slutet<br />
af 1888 börja<strong>de</strong> göra sig gällan<strong>de</strong>. Vid <strong>de</strong>nna tid funnos sålunda betydliga<br />
partier på lager, s<strong>om</strong> se<strong>de</strong>rmera måste försäljas till nedsatt pris, hvilket åter<br />
ha<strong>de</strong> till följd att <strong>de</strong> sist ink<strong>om</strong>na varorna antingen måste stanna på köparens<br />
hand eller säljas till un<strong>de</strong>rpris.<br />
Af <strong>från</strong> Sverige införskrifna fabrikat ha<strong>de</strong> grundslipa<strong>de</strong> rakknifvar (hollowground)<br />
samt s. k. patentfållknifvar bästa afsättningen, hvaremot försäljning af<br />
* Härvid bör märlcas att Maud <strong>de</strong> sås<strong>om</strong> varan<strong>de</strong> britiska eller tyska sprängämnen inbegripits<br />
<strong>från</strong> Sverige importerad bellit till ett vär<strong>de</strong> af £ 3,000.
624<br />
bordsknifvar <strong>och</strong> gafflar m. m. d. blef mindre tillfredsställan<strong>de</strong>, men bör gen<strong>om</strong><br />
att ändra <strong>de</strong>ssas fason i likhet med <strong>de</strong> engelska kunna uppnäs ett bättre resultat.<br />
Hela införselvär<strong>de</strong>t af òfriga jern- <strong>och</strong> stålvaror un<strong>de</strong>rsteg med <strong>om</strong>kring<br />
£ 210,183 <strong>de</strong>t af föregåen<strong>de</strong> är; häri<strong>från</strong> utgöra likväl jernkramvaror ett undantag<br />
<strong>och</strong> <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s införselvär<strong>de</strong> har <strong>från</strong> föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> ökats med £ 47,402.<br />
Förbrukningen af hästskosöm är i Australien ganska betydlig; <strong>de</strong>nna marknad<br />
har hittills nästan uteslutan<strong>de</strong> beherskats af 5>Glob»-bolagets fabrikat samt<br />
ett par tyska <strong>och</strong> amerikanska märken, men sedan 1888 <strong>år</strong>s början har Ud<strong>de</strong>holms-bolagets<br />
söm införts till Sydney, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>n nu, sedan stora sv<strong>år</strong>igheter i<br />
början af <strong>de</strong>ss introducering besegrats, innehar en framståen<strong>de</strong> plats vid sidan<br />
af andra tillverkningar <strong>och</strong> dagligen vinner större efterfrågan. Från Norge har<br />
ett mindre parti »stjernsöm» införts.<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n <strong>från</strong> Sverige importera<strong>de</strong> hästskosömmen uppgick till £<br />
1,658.<br />
Några mindre partier borrstål ha un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et införts frän Sverige, <strong>och</strong> bör<br />
<strong>de</strong>nna artikel bå<strong>de</strong> i prisbillighet <strong>och</strong> godhet kunna täfla med <strong>de</strong> bästa märken<br />
<strong>och</strong> synes k<strong>om</strong>ma att vinna en god marknad. Priset har hittills varierat mellan<br />
16 <strong>och</strong> 19 £ pr ton.<br />
De dryga frakt<strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna nästan <strong>om</strong>öjliggöra importen af jern i nämnvärd<br />
skala. Några småpartier htistskojern hafva sås<strong>om</strong> barlast utskeppats <strong>från</strong><br />
Sverige, men oaktadt <strong>de</strong>ss erkänt goda qvalitet, anser man sig icke för <strong>de</strong>tta<br />
slags jern kunna betala högre pris än för andra tillverkningar.<br />
Från Sverige importera<strong>de</strong>? un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> 74 ton borrstål <strong>och</strong> 33 ton<br />
hästskojern.<br />
De frän Sverige hitsända profver å glasvaror hafva af fackmän erkänts<br />
vara af utmärkt qvalitet, men formen skiljer sig <strong>från</strong> <strong>de</strong>n här brukliga, hvadan<br />
hittills inga beställningar kunnat upptagas. Dock tror jag en icke obetydlig<br />
export skulle kunna öppnas <strong>från</strong> Sverige, <strong>de</strong>rest v<strong>år</strong>a fabrikanter sökte så mycket<br />
s<strong>om</strong> möjligt tillverka varan af samma storlek <strong>och</strong> form s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n engelska;<br />
<strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> bör all möjlig <strong>om</strong>sorg egnas åt packningen för att så vidt sig göra<br />
låter förek<strong>om</strong>ma krossning un<strong>de</strong>r lastning <strong>och</strong> lossning.<br />
Hela vär<strong>de</strong>t af <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s import af glas uppgick till £ 98.773 emot<br />
£ 103,441 un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, utgöran<strong>de</strong> en minskning af £ 4,668.<br />
Tändsticksimporten <strong>från</strong> Sverige har betydligt försv<strong>år</strong>ats för att icke säga<br />
<strong>om</strong>öjliggjorts till följd af <strong>de</strong>n stora konkurrens s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare <strong>år</strong>en egt<br />
rum; <strong>från</strong> China i synnerhet införas tändstickor, s<strong>om</strong> i prisbillighet vida un<strong>de</strong>rstiga<br />
<strong>de</strong>n svenska varan.<br />
Preserverad fisk har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> ink<strong>om</strong>mit till större mängd än föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, nämligen 4,632,018 lbs i vär<strong>de</strong> af 113,947 £, hvaraf <strong>från</strong> Norge<br />
481 £.<br />
Öl-konsumtionen har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fyra <strong>år</strong>en 1885—88 något minskats, oaktadt<br />
folkmäng<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r samma period icke obetydligt ökats. Från Sverige inför<strong>de</strong>s<br />
till Sydney 2,400 gallons via England.<br />
Till följd af att en stor mängd öl af olika märken förek<strong>om</strong>mer i markna<strong>de</strong>n,<br />
har <strong>de</strong>t visat sig nästan <strong>om</strong>öjligt att kunna införa en ny vara utan att<br />
i början använda annonsering i stor skala. Dessut<strong>om</strong> ställa sig frakt <strong>och</strong> öfriga<br />
<strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r <strong>från</strong> produktionsorten till oiuskeppningshamn i England eller<br />
Tyskland all<strong>de</strong>les för höga i jemforelse med <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna <strong>de</strong>rifrän till bestämmelseorten,<br />
hvarjemte följer att en stor <strong>de</strong>l buteljer un<strong>de</strong>r <strong>om</strong>lastningen krossas.<br />
Bå<strong>de</strong> svenskt <strong>och</strong> norskt öl är htlrstä<strong>de</strong>s ganska <strong>om</strong>tyckt <strong>och</strong> skulle säkerligen<br />
gen<strong>om</strong> kapital <strong>och</strong> energi kunna introduceras <strong>och</strong> vinna god afgång.
625<br />
Skör<strong>de</strong>utsigterna för Sr <strong>1889</strong> voro i anseen<strong>de</strong> till <strong>de</strong>n torra vintern allt<br />
annat än lofvan<strong>de</strong>; plöjningen försv<strong>år</strong>a<strong>de</strong>s betydligt, ja <strong>om</strong>öjliggjor<strong>de</strong>s i åtskilliga<br />
trakter-, <strong>år</strong> 1888 var lika märkligt för <strong>de</strong>n rådan<strong>de</strong> torkan s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t följan<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et för <strong>de</strong>ss stora ne<strong>de</strong>rbörd.<br />
K<strong>om</strong>munikationsväsen<strong>de</strong>t har i alla <strong>de</strong>ss grenar hastigt förökats <strong>och</strong> förbättrats,<br />
i synnerhet med afseen<strong>de</strong> å jernvägar. Kolonien N. S. W. jemförd<br />
med öfriga kolonier, ja till <strong>och</strong> med <strong>de</strong> stora kulturlän<strong>de</strong>rna, innehar en mycket<br />
framståen<strong>de</strong> plats.<br />
Sås<strong>om</strong> en följd af <strong>de</strong>n för hvarje <strong>år</strong> öka<strong>de</strong> <strong>sjöfart</strong>en har behofvet af flera<br />
dockor gjort sig gällan<strong>de</strong>. Detta behof har också bå<strong>de</strong> af regeringen <strong>och</strong> enskilda<br />
personer tillgodosetts, så att f. n. ensamt i Sydney finnas 3 s. k. »graving>-dockor,<br />
4 flytan<strong>de</strong> dockor <strong>och</strong> 5 patentslips.<br />
Den nya gravingdockan »Biloela» blir <strong>de</strong>n största enkeldocka i verl<strong>de</strong>n;<br />
<strong>de</strong>n mottager fartyg af ända till 32 fots djupgåen<strong>de</strong>.<br />
Läng<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> in<strong>om</strong> Sydney hamn varan<strong>de</strong> kajer representerar tillsammans<br />
en längd af 6 mil.<br />
<strong>1889</strong> <strong>år</strong>s statistiska uppgifter röran<strong>de</strong> folkmäng<strong>de</strong>n i New South Wales äro<br />
ännu ej tillgängliga. Vid 1888 <strong>år</strong>s slut var antalet invånare 1,085,740 <strong>och</strong><br />
sannolikt ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna siffra vid <strong>1889</strong> <strong>år</strong>s slut ökats till 1,127,800 personer.<br />
Antalet invånare i <strong>de</strong> öfriga kolonierna var vid 1888 <strong>år</strong>s slut:<br />
utgöran<strong>de</strong> för hela Australien en summa af 3,672,803 personer.<br />
Till <strong>de</strong>t för hvarje <strong>år</strong> stigan<strong>de</strong> antalet invånare är i första rummet immigrationen<br />
orsaken. Största antalet immigranter eller 78,138 ank<strong>om</strong>mo till kolonien<br />
<strong>år</strong> 1885.<br />
Sedan folkräkningen <strong>år</strong> 1881 har i ofvannämnda uppgifter icke särskildt<br />
angifvits antalet svenskar <strong>och</strong> norrmän. Vid slutet af nämnda <strong>år</strong> funnos in<strong>om</strong><br />
kolonien 1,755 skandinaver, hvaraf 1,668 män <strong>och</strong> 87 qvinnor, <strong>de</strong> sistnämnda<br />
till större <strong>de</strong>len <strong>från</strong> Norge.<br />
C. A. Falstedt.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 40
626<br />
Victoria (Hongkong) <strong>de</strong>n 31 mars 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo 13 norska fartyg <strong>om</strong> 14,081 ton med last <strong>och</strong><br />
1 <strong>om</strong> 1,260 ton i barlast, af hvilka afgingo 6 <strong>om</strong> 5,751 ton med last <strong>och</strong> 5<br />
<strong>om</strong> 5,655 ton i barlast. Svenska flaggan var icke synlig i v<strong>år</strong>a vatten. Det<br />
är att beklaga att inga fartyg <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena sysselsätta sig med kustfart<br />
på v<strong>år</strong>a trakter, ty frakterna äro höga <strong>och</strong> särskildt skulle ångare kunna<br />
göra goda affärer.<br />
Svenska tändstickor hafva fortfaran<strong>de</strong> att kämpa med konkurrens <strong>från</strong><br />
Japan <strong>och</strong> importeras i vida mindre mängd än förr, sås<strong>om</strong> framg<strong>år</strong> af följan<strong>de</strong><br />
öfversigt af införseln <strong>från</strong> <strong>de</strong> båda län<strong>de</strong>rna:<br />
Att <strong>de</strong>n svenska varan är till beskaffenhet öfverlägsen erkännes allmänt<br />
<strong>och</strong> antagligen ha<strong>de</strong> <strong>de</strong>n oekså hållit sig bättre uppe i markna<strong>de</strong>n, <strong>om</strong> icke<br />
japaneserna gen<strong>om</strong> efterapning af fabriksmärken <strong>och</strong> hela utstyrseln sökt vinna<br />
terräng, hvilket också lyckats i stor skala, särskildt i <strong>de</strong>t inre af Kina. Tyvärr<br />
finnes föga utsigt att råda bot på <strong>de</strong>tta missförhållan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> jag har förgäfves<br />
vändt mig till härvaran<strong>de</strong> guvernör, sir W. <strong>de</strong>s Veux, s<strong>om</strong> inskränkt sig<br />
till att hänvisa till Hongkong-ordinansen <strong>och</strong> förklarat sig maktlös mot bedrägeriet.<br />
Jag tillåter mig öfversända några prof på efterapningen. Flera af märkena<br />
äro inregistrera<strong>de</strong> i England, men <strong>de</strong>tta oakta<strong>de</strong> har jag icke här på platsen,<br />
alltså i en engelsk koloni, kunnat skaffa <strong>de</strong>m något skydd. Bast vore <strong>de</strong>t<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong> förför<strong>de</strong>la<strong>de</strong> svenska fabrikanterna uppträd<strong>de</strong> gemensamt <strong>och</strong> mod kraft<br />
sökte beifra förfalskningen.<br />
Jer/i af svenskt ursprung har jemförelsevis ringa afsättning, men vinner<br />
allt större anseen<strong>de</strong> hos kineserna, hvarför en ökad införsel <strong>de</strong>raf är mycket<br />
sannolik. En sv<strong>år</strong>ighet vid importen ligger i <strong>de</strong>t stora antalet fabriksmärken<br />
s<strong>om</strong> använ<strong>de</strong>s. Sålunda hän<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t icke sällan att en kinesisk köpman, s<strong>om</strong><br />
blifvit gjord uppmärksam på en ny stämpel, f<strong>år</strong> sin or<strong>de</strong>r efektuerad <strong>från</strong> samma<br />
håll, hvari<strong>från</strong> han förut emottagit samma ijvalitet un<strong>de</strong>r annat märke. Vilja<br />
jernverken införa nya sådana, måste <strong>de</strong> till eu början sälja <strong>de</strong>m billigare än<br />
<strong>de</strong> äldre <strong>och</strong> sålunda sjelfva bära kostna<strong>de</strong>n för att introducera <strong>de</strong>m. Bäst<br />
vore <strong>de</strong>t att inskränka stämplar <strong>och</strong> fabriksmärken till möjligt minsta antal.<br />
De mest gångbara sorteringar <strong>och</strong> dimensioner för valsaJt svenskt stångjern äro<br />
(840 pikul = 50 ton):
627<br />
Stål få vi hufvudsakligen <strong>från</strong> Tyskland, svensk vara börjar dock så småning<strong>om</strong><br />
få marknad, fastan prisen ställa sig högre än för <strong>de</strong>n tyska. Följan<strong>de</strong><br />
sorteringar äro <strong>de</strong> vanligaste:<br />
Andra sorteringar äro sv<strong>år</strong>sålda <strong>och</strong> böra ej hitsändas utan speciell or<strong>de</strong>r.<br />
Konsumtionen rattar sig helt <strong>och</strong> hållet efter priset <strong>och</strong> kineserna äro icke sena<br />
att vid högre noteringar uppsöka nya leverantörer.<br />
Verktyg hafva en stor marknad i Hongkong <strong>och</strong> <strong>de</strong>t vore önskligt att <strong>de</strong><br />
svenska fabrikanterna mera uppmärksamma<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta. De upplysningar jag fått<br />
konstatera nästan uteslutan<strong>de</strong> engelskt fabrikat i en <strong>år</strong>lig <strong>om</strong>sättning af o- a-<br />
400,000 doll. Jag har haft nöjet till Sveriges exportförening i Stockholm öfversända<br />
en profsamling af här brukliga verktyg, hufvudsakligen af kinesisk tillverkning,<br />
<strong>och</strong> på samma gäng förordat öppnan<strong>de</strong>t af butiker härstä<strong>de</strong>s.<br />
Med svensk tvål bor<strong>de</strong> försök göras; kineserna lägga mycken vigt vid<br />
etiketter <strong>och</strong> packning.<br />
Danskt <strong>och</strong> fransyskt smör förek<strong>om</strong>mer mest å markna<strong>de</strong>n, men <strong>de</strong>nna kan<br />
utan sv<strong>år</strong>ighet öppnas för hvilket land s<strong>om</strong> helst s<strong>om</strong> lemnar fin vara. Priset<br />
är 30 à 42 cents pr Ib.<br />
Det li<strong>de</strong>r intet tvifvel att Sverige <strong>och</strong> Norge fram<strong>de</strong>les k<strong>om</strong>ma att taga<br />
sin <strong>de</strong>l i exporten hit, sedan Sveriges exportförening börjat taga saken <strong>om</strong> hand.<br />
Föreningens <strong>om</strong>bud, herr Grillis Bildt, har un<strong>de</strong>r sin vistelse härstä<strong>de</strong>s gjort sig<br />
noga un<strong>de</strong>rrättad <strong>om</strong> importaffärerna på platsen <strong>och</strong> träffat öfverensk<strong>om</strong>melse med<br />
firman Schellhass & C:o att tillvarataga <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> intressen. Nämnda<br />
firma, etablerad redan 30 <strong>år</strong> i Hongkong, Kanton, Shanghai <strong>och</strong> Hamburg, har<br />
vidsträckta <strong>och</strong> nära förbin<strong>de</strong>lser med såväl <strong>de</strong>n kinesiska köpmansverl<strong>de</strong>u s<strong>om</strong><br />
myndigheterna.
628<br />
Allmänna förhållan<strong>de</strong>n <strong>och</strong> regler vid export till Kina.<br />
Intet annat land kräfver i så hög grad s<strong>om</strong> Kina noggrannhet <strong>från</strong> exportörernas<br />
sida. Om en vara är inslagen i blått eller rödt papper, <strong>om</strong> ett paket<br />
hålles samman af ett svart eller hvitt snöre, sådant är på andra ställen likgiltigt,<br />
i Kina icke så. Den allra obetydligaste förändring i packning eller utstyrsel<br />
väcker genast kinesens misstanke, att qvaliteten icke är <strong>de</strong>nsamma s<strong>om</strong><br />
förut, <strong>och</strong> har han spekulerat mindre väl i artikeln <strong>och</strong> vill k<strong>om</strong>ma <strong>från</strong> <strong>de</strong>nsamma,<br />
så är <strong>de</strong>t all<strong>de</strong>les bestämdt att han begagnar sig af <strong>de</strong>n obetydligaste<br />
<strong>om</strong>ständighet för att förklara varan icke öfverensstämma med profvet <strong>och</strong> begära<br />
dryg rabatt, <strong>om</strong> han skall behålla <strong>de</strong>n. Leverantören må efter v<strong>år</strong>a begrepp<br />
än så klart bevisa att olikheten mellan <strong>de</strong>n ena sändningen <strong>och</strong> <strong>de</strong>n andra<br />
är all<strong>de</strong>les oväsentlig, att en vara t. o. m. är bättre än profvet — allt<br />
<strong>de</strong>tta hjelper icke här. Han måste lemna åsido sin gamla uppfattning <strong>om</strong> hvad<br />
s<strong>om</strong> är väsentligt <strong>och</strong> oväsentligt, han måste k<strong>om</strong>ma ihåg först <strong>och</strong> sist att han<br />
har med kineser att göra, han har endast att fråga sig hvad s<strong>om</strong> brukas i<br />
Kina <strong>och</strong> hur han i allra minsta <strong>de</strong>taljer skall kunna lämpa sig efter <strong>de</strong>n gule<br />
mannens egenheter.<br />
À andra sidan fins <strong>de</strong>t ingen mera pålitlig kund än kinesen, när han gen<strong>om</strong><br />
längre erfarenhet blifvit öfvertygad att han un<strong>de</strong>r ett bestämdt märke alltid<br />
kan göra räkning på en viss qvalitet. Det faller hon<strong>om</strong> icke in att, när<br />
han ser <strong>de</strong>n gamla utstyrseln, tvina <strong>och</strong> un<strong>de</strong>rsöka; han tar <strong>de</strong>t för godt <strong>och</strong><br />
så göra också <strong>de</strong> afnämare han i sin ordning har. Att un<strong>de</strong>r sådana förhållan<strong>de</strong>n<br />
ett enda försök till bedrägeri, en enda oärlig leverans är tillräcklig<br />
att förstöra en affär för lång tid behöfver icke framhållas. — Kinesen sätter<br />
stort vär<strong>de</strong> på att finna ett fabriksmärke, s<strong>om</strong> på samma gång kan tjena till<br />
tydligt namn på artikeln, särskildt vid or<strong>de</strong>r <strong>från</strong> <strong>de</strong>t inre af lan<strong>de</strong>t. Lätt<br />
igenkänliga märken äro <strong>de</strong> bästa, t. ex. en tupp, ett lejon, en tiger o. d.; <strong>de</strong>r<br />
bredvid bör importörens namn tryckas i kinesisk skrift. Endast sällan tager<br />
konsumenten reda på fabrikantons namn; för hon<strong>om</strong> är varumärket eller importörens<br />
namn tillräckligt. Numera kunna varumärken inregistreras hos myndighet<br />
i sjelfva Hongkong, hvarigen<strong>om</strong> bå<strong>de</strong> besvär <strong>och</strong> tidspillan besparas.<br />
Vid all export till Kina måste stor hänsyn tagas till ett smakfullt <strong>och</strong> iögonfallan<strong>de</strong><br />
yttre <strong>och</strong> all <strong>om</strong>sorg användas för att varan ej må lida af transporten.<br />
Vid försändningar öfver England är <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rjemte nödvändigt att aktgifva på<br />
bestämmelserna i »Merehandise marks act» af 1887, så att jemte varubeteckningen<br />
på engelska språket äfven tillverkningsorten angifves.<br />
häraf har upprepa<strong>de</strong> gånger haft konfiskation till följd.<br />
Ett uraktlåtan<strong>de</strong><br />
C. O. B. Buschmann.
Port au Prince (Haiti).<br />
629<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Bruttofrakterna utgjor<strong>de</strong> for<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:<br />
Hela utförseln ha<strong>de</strong> ett vär<strong>de</strong> af <strong>om</strong>kr. 12 mill. doll. guld eller 3 mill.<br />
mindre än <strong>år</strong>et förut. Nedgången är att tillskrifva <strong>de</strong>n knappare kaffeskör<strong>de</strong>n,<br />
hvaraf blott 50 mill. 'ffi kun<strong>de</strong> exporteras. Priset variera<strong>de</strong> mellan 12'5 <strong>och</strong><br />
14'5 doll. pr 100 "65 i början af <strong>år</strong>et <strong>och</strong> mellan 17"5 <strong>och</strong> 18'25 doll. vid<br />
slutet.<br />
Af logwood erhölls 10 % mindre än <strong>år</strong>et förut, men i allo uppgick siffran<br />
till 210 mill. ffi. Priset stäl<strong>de</strong> sig på 16 à 24 doll. 2:a qvalitet <strong>och</strong> 24 à 30<br />
doll. l:a, allt pr 2,000 "B.<br />
Kakao lemna<strong>de</strong> 2'2 mill. IB, s<strong>om</strong> betaltes med doll. 6 1 /, à 9.<br />
Af mahogny för<strong>de</strong>s i markna<strong>de</strong>n blott 40,000 fot. Afverkningen är mycket<br />
försummad, mest på grund af dåliga k<strong>om</strong>munikationer. Pris efter qvalitet<br />
för logs doll. 40 à 140 à 160.<br />
Odlingen af socker försummas likale<strong>de</strong>s; några nya qvarnar äro satta i gång,<br />
men skötas illa <strong>och</strong> lemna en dålig produkt, trots förbättra<strong>de</strong> maskiner. Tillförseln<br />
var l /s m '"- 'Bi s<strong>om</strong> afyttra<strong>de</strong>s till 7 à 9 cents pr ffi.<br />
Införseln anslås till 6 mill. doll. guld, s<strong>om</strong> vanligt väfna<strong>de</strong>r <strong>från</strong> England<br />
<strong>och</strong> Frankrike, mo<strong>de</strong>varor <strong>från</strong> Frankrike <strong>och</strong> Tyskland, födoämnen mest <strong>från</strong><br />
Förenta Staterna, ris <strong>från</strong> England <strong>och</strong> Hamburg.<br />
Norskt öl förek<strong>om</strong>mer icke i <strong>år</strong>ets import. Varan är <strong>om</strong>tyckt, men priset<br />
tor högt.<br />
Svenska tändstickor hitk<strong>om</strong>ma üfver England <strong>och</strong> Hamburg.<br />
Hugh Tweedy.
630<br />
A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> (Södra Australien) <strong>de</strong>n 21 mars 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Bruttofrakterna utgjor<strong>de</strong> för<br />
Svenska fartyg:<br />
Korska fartyg:<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp lossa<strong>de</strong> 7 fartyg <strong>om</strong> 4.491 ton trälast (bord, plankor<br />
<strong>och</strong> battens). Efterfrågan var till en början ringa, uien steg efter hand, d:i<br />
lagren upprymts. Noteringarna voro:<br />
En bet3'dlig afnämare af v<strong>år</strong>t virke är Broken Hill-grufvorna <strong>och</strong> sannolikt<br />
k<strong>om</strong>mer <strong>de</strong>tta en tid framåt att verka lifgifvan<strong>de</strong> på markna<strong>de</strong>n härstä<strong>de</strong>s.<br />
En stor <strong>de</strong>l brä<strong>de</strong>r hitk<strong>om</strong>mer <strong>från</strong> Skotland, <strong>de</strong>r <strong>de</strong> framstälts af baltiska<br />
plankor <strong>och</strong> battens. Flera af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg hafva god sysselsättning<br />
i trävarufarten. Från Puget Sound hitföres mycket Oregon.<br />
Indirekt (öfver London, Antwerpen o. s. v.) införes <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena<br />
öl, fisk, mjölk <strong>och</strong> tändstickor, men qvantiten är obekant.<br />
Utförseln af hvete <strong>och</strong> mjöl var jemförelsevis obetydlig på grund af felslagen<br />
skörd i många distrikt, i rundt tal 80,000 ton (à 2.240 Ibs), hvaraf <strong>de</strong>t<br />
mesta gick till andra australiska platser <strong>och</strong> Kap. Många af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong>
631<br />
<strong>rikenas</strong> fartyg nödga<strong>de</strong>s af brist på frakter afgå i barlast, men bättre konjunkturer<br />
inträda utan tvifvel gen<strong>om</strong> innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s skörd, hvilken är tre gånger så<br />
stor s<strong>om</strong> föregåen<strong>de</strong>. Man ansl<strong>år</strong> <strong>de</strong>n i hveteodlin£ lagda arealen till bortåt<br />
1,913,000 acres <strong>och</strong> afkastningen till 18,655,000 bushels, eller, efter 3 sh.<br />
4 d. pr bushel, i vär<strong>de</strong> £ 3,109,166. Af nämnda qvantum tor<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma till<br />
export bortåt 400,000 ton. Fartyg, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma hit tidigt nog, tor<strong>de</strong> alltså<br />
kunna göra räkning på returfrakter.<br />
En un<strong>de</strong>r resa <strong>från</strong> London <strong>om</strong>k<strong>om</strong>men svensk sjömans tillgodohafvan<strong>de</strong><br />
insän<strong>de</strong>s till K. Kouimerse-Kollegiuin med S. 4. 3. 8.<br />
Sås<strong>om</strong> rym<strong>de</strong> äro att anteckna 8 svenska <strong>och</strong> 6 norska sjömän.<br />
Galatz <strong>de</strong>n 6 juni 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
A. von Treuer.<br />
Distriktet besöktes af 15 norska fartyg <strong>om</strong> 15,446 ton, alla k<strong>om</strong>man<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> utrikes orl. Svenska flaggan har ej varit synlig här sedan Sr 1881.<br />
Skör<strong>de</strong>n <strong>år</strong> <strong>1889</strong> var i <strong>de</strong>t hela taget svag, för hvete me<strong>de</strong>lmåttig, <strong>och</strong><br />
firet var <strong>de</strong>rför mycket olikt <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong>, hvars rika afkastning framkalla<strong>de</strong><br />
en export <strong>från</strong> Sulina, större an någonsin förut. Dertill bidrog emellertid<br />
mycket <strong>de</strong>n mängd spanmål, s<strong>om</strong> sökte sig <strong>de</strong>nna väg <strong>från</strong> Bulgarien. Hela<br />
spanmålsutfürseln fifver Sulina uppgick <strong>år</strong> <strong>1889</strong> till bortåt 11 mill. quarters<br />
mot något öfver 9 mill. <strong>år</strong> 1888. Äfven <strong>från</strong> Braila skeppas spanmål i stor<br />
mängd, hvaremot Galatz är <strong>de</strong>n förnämsta platsen för trävaruskeppning.<br />
Tobak, salt. tändstickor <strong>och</strong> spelkort äro s<strong>om</strong> bekant statsmonopol. De<br />
båda sistnämnda lemna<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et staten en vinst af l'/3 mill. fres.<br />
Rumäniens hela införsel <strong>år</strong> 1888 uppgick i vär<strong>de</strong> till 310'4 mill. <strong>och</strong> utförseln<br />
till 256'8 mill. frcs. Storbritannien var intresseradt i <strong>de</strong>n förra med<br />
<strong>om</strong>kr. 85 mill., i <strong>de</strong>n senare med 144 mill. frcs. Sverige <strong>och</strong> Norge synas i<br />
v<strong>år</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstatistik med endast obetydliga belopp, enär <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> artiklar,<br />
hufvudsakligen jern, <strong>om</strong>lastas på vägen hit <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> upptagas un<strong>de</strong>r<br />
andra län<strong>de</strong>r.<br />
Industrien lefver un<strong>de</strong>r ett kraftigt tullskydd <strong>och</strong> skulle i <strong>de</strong> flesta fall<br />
gå un<strong>de</strong>r utan <strong>de</strong>tta, vissa grenar likväl undantagna, sås<strong>om</strong> qvarn- <strong>och</strong> sågverksrörelse<br />
samt papperstillverkning, hvilka hafva naturlig förutsättning i rik tillgång<br />
på inhemska råämnen.<br />
Innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong>s skörd ger <strong>de</strong> bästa utsigter, åtminstone tillsvidare.<br />
Louis Mendl.
Honolulu (Havai) <strong>de</strong>n 31 mars 1890.<br />
632<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Vär<strong>de</strong>t af hela utförseln uppgick till doll. 14,039,941 <strong>och</strong> af införseln<br />
till doll. 5,438,790. Liks<strong>om</strong> förut var <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen störst med Förenta<br />
Staterna <strong>och</strong> utgjor<strong>de</strong> öfver 97 %. Tyngdpunkten i utförseln bildar socker, i<br />
vär<strong>de</strong> af öfver 13 mill. doll. oeh ris 451,000 doll. Sockerskeppningen eger<br />
hufvudsakligen rum till San Francisco un<strong>de</strong>r måna<strong>de</strong>rna <strong>de</strong>cember—juni. De<br />
höga sockerprisen, s<strong>om</strong> framkalla<strong>de</strong>s af spekulationen i Europa, verka<strong>de</strong> här<br />
synnerligen lifgifvan<strong>de</strong>, så att flere plantager lemna<strong>de</strong> en divi<strong>de</strong>nd af 50 yo <strong>och</strong><br />
åtskilliga nya anläggningar framlocka<strong>de</strong>s. Dessa <strong>och</strong> andra företag äro emellertid<br />
i hög grad beroen<strong>de</strong> af arbetarefrågans lösning, i <strong>de</strong>t att 10,000 par armar<br />
äro nödvändiga ensamt vid soekerplantagerna. Stämningen mot <strong>de</strong> hit införda<br />
kinesiska arbetarne är mycket hätsk, men <strong>de</strong>t synes nästan <strong>om</strong>öjligt att skaffa<br />
andra arbetskrafter, ty européerna lemna oss så snart <strong>de</strong>ras kontrakt äro ute.<br />
Hela antalet till v<strong>år</strong>a öar ank<strong>om</strong>na fartyg var 271, hvaraf 6 svenska <strong>och</strong><br />
norska <strong>om</strong> 4,725 ton.<br />
Christchurch (Nya Zeeland) <strong>de</strong>n 5 mars 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
H. W. Schmidt.<br />
Distriktet besöktes af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 854 ton <strong>och</strong> 2 norska <strong>om</strong> 1,650<br />
ton. Alla ank<strong>om</strong>mo i barlast <strong>och</strong> afgingo med last af timmer. Bruttofrakten<br />
utgjor<strong>de</strong> för <strong>de</strong>t svenska fartyget £ 1,093, för <strong>de</strong> norska £ 1,884.<br />
Exporten uppgick till £ 9,339,000 mot en import af £ 6,297,000.<br />
F. E. Wright.
Cadiz <strong>de</strong>n 10 juli 1890.<br />
633<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pä distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Bruttofrakten utgjor<strong>de</strong> för<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
Frakterna hafva un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et varit:<br />
Cadiz Trävaror <strong>från</strong> Sverige oeh Finland med seglare frcs 75 a 80 pr std.<br />
Vin till Sverige <strong>och</strong> Köpenhamn pr ångf. — £ 1. 5. 0 pr pipa<br />
» Norge pr seglare.. 5) 1 »<br />
B Finland » » 0. 16. 0 »<br />
allt med 10 %.<br />
Salt B Norge kr. 1'50 à 1'90 pr norsk tunna<br />
B Finland fnik 1'80 B finsk »<br />
» Bahia sh. 20 à 21 pr ton<br />
» Santos » 22 à 23 »<br />
» Pelotas _ B 40 à 45 »<br />
» Montevi<strong>de</strong>o B 24 à 26 »<br />
» Buenos Ayres » 25 à 27 B<br />
» New Foundland B 13 à 15 B
634<br />
Sevilla Trävaror <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Finland med seglare fres 80 à 85 pr std.<br />
Vin till Frankrike frcs 23 à 25 pr 1,000 1.<br />
Mineralier » England ._ _ sh. 11 à 12 pr ton<br />
Apelsiner » Frankrike _ frcs 3 » låda<br />
Olja » England pr ångare sh. 25 » ton<br />
J> seglare » 20 » »<br />
Kork » Förenta Staterna p:tas 5 » bal<br />
Lakrits » New-York » 22'50 » ton<br />
Huelva Trävaror <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> Finland med seglare frcs 75 à 80 pr std.<br />
Import.<br />
Trävaror. Importen har varit:<br />
<strong>1889</strong> till Cadiz<br />
» Sevilla .<br />
» Huelva<br />
af <strong>de</strong>ssa k<strong>om</strong>ioo <strong>från</strong> Sverige:<br />
till Cadiz .<br />
» Sevilla .<br />
<strong>och</strong> <strong>från</strong> Norge:<br />
till Sevilla.<br />
Resten har k<strong>om</strong>mit<br />
till Cadiz ..<br />
» Sevilla<br />
1888 till Cadiz .<br />
» Sevilla .<br />
B Huelva _<br />
af <strong>de</strong>ssa k<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige:<br />
till Sevilla .<br />
<strong>och</strong> <strong>från</strong> Norge:<br />
till Cadiz<br />
» Sevilla.<br />
Importen <strong>1889</strong> visar såle<strong>de</strong>s<br />
till Cadiz ..<br />
» Sevilla<br />
» Huelva<br />
<strong>de</strong>raf <strong>från</strong> Sverige:<br />
till Cadiz...<br />
» Sevilla<br />
<strong>och</strong> <strong>från</strong> Norge:<br />
till Cadiz ..<br />
» Sevilla
Salt fisk. Importen har varit:<br />
635<br />
Cadiz <strong>1889</strong> 269,968 kg.<br />
1888 252,748 »<br />
Sevilla <strong>1889</strong> 1.228,805 » <strong>från</strong> Norge<br />
73.297 » England<br />
99J50 » j> Frankrike<br />
9.124 B » New FoundlanJ<br />
1,410,976 kg.<br />
188S 889,931 kg. <strong>från</strong> Norge<br />
116,135 » B England<br />
113,200 » » Frankrike<br />
1.119.266 kg.<br />
Sprit. Importen har varit till<br />
Cadiz <strong>1889</strong>. 1.794.000 1. <strong>de</strong>raf 122,627 1. <strong>från</strong> Sverige<br />
1888 3.815,153 » B 351,918 » B<br />
Sevilla <strong>1889</strong> 1.664,907 » » 160.475 » »<br />
1888 2,754,506 » » 267,123 » »<br />
Vin.<br />
Export.<br />
Exporten har varit:<br />
1839 1SSS<br />
Cadiz 17,330.000 1. 24.189,233 1.<br />
Sevilla _ 7,942.065 >. 8.336.149 >•<br />
Sanlucar ... 6,354,222 » 3,510.815»<br />
Salt.<br />
Cadiz. Exporten liar varit:<br />
<strong>1889</strong> 119.435 lääter utrikes<br />
20,113'/, » inrikes, tillsammans<br />
139.548 5 /4 läster à 2'/ä eng. ton. eller<br />
269,541 eng. ton.<br />
1888 82,565'/, läster utrikes<br />
18,241'/2 » inrikes, tillsammans<br />
100.807 läster.<br />
Förbrukningen <strong>1889</strong> öfversteg sålunda <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>et med<br />
36,8697, läster utrikes<br />
1,8727, » inrikes, eller<br />
38,74174 läster tillsammans.<br />
Till Sverige exportera<strong>de</strong>s:<br />
<strong>1889</strong><br />
<strong>och</strong> till Norge:<br />
4337, läster<br />
<strong>1889</strong>..... 10,8117, läster<br />
1888 5.192 B , såle<strong>de</strong>s<br />
5,6197, läster mera un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong>
Sanlucar.<br />
636<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et skörda<strong>de</strong>s 1,974 läster<br />
af hvilka förbruka<strong>de</strong>s 1,899 »<br />
hvadan vid <strong>år</strong>ets slut restera<strong>de</strong> endast 75 läster<br />
1888 <strong>år</strong>s skörd uppgick till 1,981 B<br />
Olivolja. Af <strong>de</strong>nna vara exportera<strong>de</strong>s <strong>från</strong><br />
Sevilla <strong>1889</strong>..... 4,037,174 kg.<br />
1888 714,289 B<br />
Oliver. Af <strong>de</strong>nna vara exportera<strong>de</strong>s <strong>från</strong><br />
Sevilla <strong>1889</strong> 940,596 kg.<br />
1888 791,624<br />
Malmer <strong>från</strong> Huelva.<br />
Från England importera<strong>de</strong>s för fabrikation af precipiterad koppar<br />
<strong>1889</strong> 94,078 ton tackjern<br />
1888 79,406 » »<br />
Exporten har varit:<br />
<strong>1889</strong> 601,316 ton kopparpyrit<br />
39,982 i> precipiterad koppar<br />
1888 798,299 » kopparpyrit<br />
38,953 » precipiterad koppar<br />
<strong>1889</strong> 1.680 s> bly i tackor<br />
1888 1^244 » B<br />
<strong>1889</strong> 3,120 » manganesmalm<br />
1888 2,385 s> »<br />
<strong>1889</strong> 686 » mereurialmalm<br />
1888 778 B B<br />
Kurser. Me<strong>de</strong>lkurserna un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et hafva varit:<br />
i Cadiz på London 3 ni. p:tas 25'85 à 26'BO = £ 1<br />
» Paris 8 d. s. B 102 à 105 = fres 100<br />
i Sevilla » London 3 m. B 25'80 à 26'30 = £ 1<br />
» Paris 8 d. s. » 102 à 104' 10 = fres 100<br />
i Huelva » London 3 m. » 26 15 = £ 1<br />
B Paris 8 d. s. B 103 = fres 100<br />
C. Segerdahl.
Cagliari <strong>de</strong>n 16 juni 1890.<br />
637<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart var s<strong>om</strong> fölger:<br />
Svenske Fartöier:<br />
Antal Ton<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Sverige med Ladning 1 428<br />
» andre Lan<strong>de</strong> i Ballast 11 4,188<br />
Afgaae<strong>de</strong>: til Sverige ined Ladning 11 4,301<br />
» andre Lan<strong>de</strong> » _. 1 315<br />
Norske Fartöier:<br />
Ank<strong>om</strong>ne: fra Norge med Ladning 1 306<br />
» andre Lan<strong>de</strong> » 1 901<br />
» » i Ballast 6 2,911<br />
Afgaae<strong>de</strong>: til Norge med Ladning-.. 1 379<br />
» andre Lan<strong>de</strong> » 8 4,273<br />
Aarets Skibsfart viser en Forögelse mod Aar 1888 af 1 svensk og 4<br />
norske Fartöier. Denne Forögelse, livad norske Fartöier vedk<strong>om</strong>mer, bestaar<br />
<strong>de</strong>ri at Saltudskibningen til Brasilien har tiltaget bety<strong>de</strong>ligt og indföres for<br />
<strong>de</strong>t meste i norske Skibe. Hvad svenske Fartöier angaar, er Forskjellen ubety<strong>de</strong>lig.<br />
Dog antages at i k<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Aar vil <strong>de</strong>r blive större Fart af svenske<br />
Skibe, da Indför3elstol<strong>de</strong>n paa Salt fra Italien i Finland, hvortil en stor Del<br />
svenske Fartöier herfra almin<strong>de</strong>ligt afgaa, nu er ligestillet med <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> paafal<strong>de</strong>r<br />
Salt <strong>de</strong>r indföres fra Spanien, me<strong>de</strong>ns för Tol<strong>de</strong>n var större for <strong>de</strong>t<br />
italienske.<br />
Fra Norge indförtes direkte kun en Ladning Is af c:a 400 Ton; fra<br />
Sverige en <strong>de</strong>l Trælast af e:a 200 Stds. Andre Varer, s<strong>om</strong> Jern, Fisk, Beg<br />
m. m., indförtes indirekte över Italien.<br />
Indförselen til Cagliaris Provinds fra Udlan<strong>de</strong>t belöbte sig til Lire 6,344,686<br />
— udvisen<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s en större Import end foregaaen<strong>de</strong> Aar af Lire 309,010,<br />
da <strong>de</strong>n var af Lire 6,035,676.<br />
Udförselen til Udlan<strong>de</strong>t naae<strong>de</strong> Lire 14,641,086 mod Lire 12,696,943 i<br />
1888, altsaa en Forögelse af Lire 1,944,143.<br />
Aarsagen <strong>de</strong>rtil var for Indförselen en större Omsætning af Kolonialvarer,<br />
Farver, Træ og Hve<strong>de</strong> og for Udförselen af Vin, Mineralier, Salt, Kvæg og<br />
Læ<strong>de</strong>r.<br />
Salthösten var ogsaa iaar rig og af god Kvalitet samt ansattes til 148,000<br />
Ton til Værdi c:a Lire 1,300,000, hvoraf for Statens Regning udskibe<strong>de</strong>s til<br />
Italiens Fastland c:a 60,000 Ton og til Udlan<strong>de</strong>t 31,572 Ton, hvoraf k<strong>om</strong> i<br />
svenske Fartöier 6,415 Ton og i norske 2,516 Ton.<br />
Saltpriserne variere<strong>de</strong> imellem Lire 9 à 10 pr Ton.<br />
Kul. Til Cagliari indförtes fra England og sær<strong>de</strong>les fra Cardiffc:a 27,000<br />
Ton Kul.<br />
S<strong>om</strong> allere<strong>de</strong> nævnt i forrige Åars Rapport er <strong>de</strong>nne Fart nu u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong><br />
optaget af engelske Dampskibe. Forsög har været gjort af norske og svenske<br />
Skibe at k<strong>om</strong>me igjen i <strong>de</strong>nne Trafik, men forgjæves.
638<br />
De Sorter Kul s<strong>om</strong> hertil importeres er Wælsk og Neweastle samt Patent<br />
full.<br />
Hve<strong>de</strong>. Fra Sortehavet ank<strong>om</strong> hertil 16 Ladnioger Hve<strong>de</strong>, hvoraf med<br />
Dampskibe e:a 6,000 Ton og med Seilskibe c:a 7,000 Ton, tilsammen Ton<br />
13,000. Heri <strong>de</strong>ltog et norsk Danipskib. Nogle af <strong>de</strong> fra Sortehavet ank<strong>om</strong>ne<br />
Skibe losse<strong>de</strong> en Del af Lasten her og Resten i Genua eller Spezia.<br />
Landbruget gav i Almin<strong>de</strong>lighed godt Udbytte saavel med Hensyn til<br />
Hve<strong>de</strong> og Byg s<strong>om</strong> til alle andre Kornvarer.<br />
Hve<strong>de</strong>hösten beregnes c:a 1,700,000 Hl. og Byg c:a 675,000 Hl.<br />
Vinhösten var ogsaa tilfredsstillen<strong>de</strong> og udskibe<strong>de</strong>s en stor Del til Udlan<strong>de</strong>t,<br />
med Undtagelse af Frankrige, hvortil Skibningen er paa grund af Han<strong>de</strong>lstraktatens<br />
Opaigelse <strong>om</strong>trent ophört. Udförselen af sardinske Vine til Udlan<strong>de</strong>t<br />
og Italiens Fastland tiltager frem<strong>de</strong>les og <strong>de</strong>tte skyl<strong>de</strong>s Regjeringens store Opmærks<strong>om</strong>hed<br />
paa <strong>de</strong>nne Vare. Hele Udförselen fra Cagliaris Provinds anslaaes<br />
i <strong>1889</strong> til 147,000 Hl.<br />
Grubedriften. Un<strong>de</strong>r Aar <strong>1889</strong> have 86 Gruber været i Drift og udbragte<br />
144,000 Ton til Værdi Lire 16,671,233, altsaa en Forögelse mod foregaaen<strong>de</strong><br />
Aar af 11,255 Ton til Værdi Lire 1,036,890, <strong>de</strong>raf udskibe<strong>de</strong>s c:a<br />
120,000 Ton.<br />
I Driften sysselsattes 10,260 Arbej<strong>de</strong>re, hvoraf 9,323 Mænd og 937<br />
Kvin<strong>de</strong>r.<br />
Tunfiskfangsten indbragte et större Udbytte end Aar 1888. Der udskibe<strong>de</strong>s<br />
fra Carloforto til Genua, Livorno og Alapio 1,191,700 Kg. til Værdi<br />
c:a Lire 1.608,795 Tun nedlagt i Olie, mod 9,995 i 1888 til Belöbet Lire<br />
1,300,000.<br />
Skovdriften anslaaes til c:a 7,000,000 Lire un<strong>de</strong>r Aar <strong>1889</strong>, hvoraf c:a<br />
Lire 4,000,000 k<strong>om</strong>mer paa Trækulen, s<strong>om</strong> exportere<strong>de</strong>s til Italien og Udlan<strong>de</strong>t<br />
og sær<strong>de</strong>les til Spanien, c:a Lire 1,600.-000 paa Korkproduktionen og<br />
Resten, e:a Lire 1,400,000, paa Snedkermaterialier samt Bræn<strong>de</strong>.<br />
Mejeriproduktionen udbragte i <strong>1889</strong> 800,000 Kg. Ost. Mid<strong>de</strong>lprisen var<br />
80 à 100 Lire pr 100 Kg. Af Smör tilvirkedcs. 150,000 Kg. Der udskibe<strong>de</strong>s<br />
fra Cagliari til Neapel, Sicilien, Genua, Livorno og Venedig c:a 156,100<br />
Kg. Ost samt c:a 260,000 Kg. til Tunis og Malta.<br />
Kvægndskibningen fra Sardinien til Sicilien, Neapel og Livorno var c:a<br />
31,000 St.<br />
Koralfar, gsten var samme s<strong>om</strong> foregaaen<strong>de</strong> Aar <strong>om</strong>kring 300 à 350 Kg.<br />
til Værdi c:a 40.000 Lire.<br />
Havnearbei<strong>de</strong>r. Den i foregaaen<strong>de</strong> Åars Rapport <strong>om</strong>talte Bölgebry<strong>de</strong>r fra<br />
Östsi<strong>de</strong>n samt Kajanlæg er nu fuldfördt. Til Bölgebry<strong>de</strong>r paa Vestsi<strong>de</strong>n er<br />
beviljet Lire 600,000 og skal snart paabegyn<strong>de</strong>s.<br />
Saltfragler til Östersöen holdt sig un<strong>de</strong>r Aarets Omlöb böje og variere<strong>de</strong><br />
imellem 28 à 32 Öre pr Kbf., til Santos 27 — 32 Sh. pr Ton af 1,100 Liter.<br />
Andre Fragter notere<strong>de</strong>s: Kul fra England 11—12 Sh. pr engelsk Ton,<br />
Hve<strong>de</strong> fra Sortehavet 2.20—2.50 Frcs pr Charge.<br />
Kursen paa London variere<strong>de</strong> imellem 25.20—25.50 pr £ à vista, paa<br />
Paris al pari.<br />
P. Pernis.
Kapsta<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n 3 juni 1890.<br />
639<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:<br />
eller tillsammans med last ank<strong>om</strong>na 255 fartyg <strong>om</strong> 109,323 tons dragtighet,<br />
<strong>de</strong>raf 77 svenska <strong>om</strong> 30,293 ton <strong>och</strong> 178 norska <strong>om</strong> 79,030 ton, samt i barlast<br />
1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 338 ton.<br />
Intjenta bruttofrakter hafva uppgifvits vara:<br />
för <strong>de</strong> svenska fartygen £ 85,806<br />
<strong>och</strong> » » norska J> » 213.220<br />
eller för båda län<strong>de</strong>rna £ 299,026<br />
Följan<strong>de</strong> är en jemföran<strong>de</strong> uppgift öfver <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart<br />
pà distriktet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1888 <strong>och</strong> <strong>1889</strong>:<br />
af hvilket framg<strong>år</strong> att <strong>de</strong> svenska fartygens antal ökats med 26 <strong>och</strong> <strong>de</strong><br />
norska med 52 samt att begge <strong>rikenas</strong> skeppsfart un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> öfverstiger<br />
<strong>de</strong>n af 1888 med 78 fartyg <strong>om</strong> 31,810 tons dragtighet oeh en bruttofrakt af<br />
£ 155,596.<br />
Vid hufvudstationen hafva 52 man pnmönstrats <strong>och</strong> 18 afmiinstrats. 12<br />
man hafva likale<strong>de</strong>s vid hufvudstationen anmälts rymda, af hvilka 9 <strong>från</strong> svenska<br />
<strong>och</strong> 3 <strong>från</strong> norska fartyg. Af <strong>de</strong>ssa voro 10 svenskar <strong>och</strong> 2 norrmän.
640<br />
Man<strong>de</strong>l. Sedan min rapport for <strong>år</strong> 1888 har koloniens <strong>han<strong>de</strong>l</strong> betydligt<br />
förbättrats månad efter månad <strong>och</strong> slutsumman af såväl import s<strong>om</strong> export<br />
visar en mycket stor tillväxt. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et importera<strong>de</strong>s varor till ett vär<strong>de</strong> af<br />
£ 8,448,065 emot £ 5,458,774 <strong>år</strong> 1888, en tillökning af £ 2,989,291 eller<br />
öfver 50 %. Dessut<strong>om</strong> inför<strong>de</strong>s myntadt guld till ett belopp af ej mindre än<br />
£ 2,395,389. Den förena<strong>de</strong> importen af mynt- <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>svaror öfversteg alla<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>s.<br />
Exporten, inberäknadt oarbetadt guld, visar också en mycket tillfredsställan<strong>de</strong><br />
tillökning. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et exportera<strong>de</strong>s lan<strong>de</strong>ts produkter till ett vär<strong>de</strong><br />
af £ 9,405,955 emot £ 8,876,657 <strong>år</strong> 1888. Af <strong>de</strong>tta belöpte sig på diamantexporten<br />
£ 4,325,137. I allmänhet har <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n i kolonien varit god <strong>och</strong><br />
sund <strong>och</strong> <strong>de</strong>n vid slutet af <strong>år</strong>et rådan<strong>de</strong> tillfälliga förstämningen i affärer i<br />
Transvaal, till följd af öfverspekulationer, synes ej haft någon sär<strong>de</strong>les inverkan<br />
<strong>de</strong>rpå. Jordbrukarne hafva erhållit höga priser för sina produkter, synnerligast för<br />
vin, säd <strong>och</strong> ull. Äfven industrien har gått framåt <strong>och</strong> sysselsätter en mängd<br />
arbetare. Dessut<strong>om</strong> pågå jernvägsbyggna<strong>de</strong>r <strong>och</strong> andra publika arbeten, s<strong>om</strong><br />
förse tusentals menniskor med stadigvaran<strong>de</strong> arbete. Transvaal är utan tvifvel<br />
koloniens största hjelpkälla <strong>och</strong> konjunkturerna <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s inverka mycket på<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n, men lyckligtvis äro vi ej numera uteslutan<strong>de</strong> beroen<strong>de</strong> af diamant- <strong>och</strong><br />
guldspekulationer. Jordbrukarne hafva begagnat sig af <strong>de</strong> goda ti<strong>de</strong>rna, <strong>och</strong><br />
hvad vi nu möjligen förlora gen<strong>om</strong> stillaståen<strong>de</strong>t i min-företagen i Transvaal,<br />
återvinna vi gen<strong>om</strong> utvidgningen af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n norr ut samt på jernvägs- <strong>och</strong> andra<br />
publika arbeten.<br />
Importen af trävaror. Un<strong>de</strong>r förflutna <strong>år</strong>et har införseln af trävaror<br />
stigit till en aldrig förr uppnådd höjd, s<strong>om</strong> likväl sedan visat sig öfverstiga<br />
behofvet. Importen un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en 1887—1888 var oerhördt stor, men till följd<br />
af min- <strong>och</strong> byggnadsföretagen i Transvaal var <strong>de</strong>n likväl otillräcklig. Så liten<br />
var behållningen af 3X9 i slutet af 1888, att plankor af större läng<strong>de</strong>r ej<br />
kun<strong>de</strong> erhållas. Un<strong>de</strong>r midten af <strong>1889</strong> sän<strong>de</strong>s plankor med ångbåt <strong>från</strong> London<br />
bit (i qvantitet ungefär lika med två eller tre vanliga laddningar). Priset steg<br />
småning<strong>om</strong> <strong>från</strong> 472 d. till 5 d. till 7'/2 d. <strong>och</strong> var slutligen 8 d. pr löpan<strong>de</strong><br />
fot. Härefter följ<strong>de</strong> en enorm tillökning i importen bå<strong>de</strong> till kolonien <strong>och</strong><br />
Natal. Totalimporten till <strong>de</strong>ssa båda kolonier af olika slag af trävaror un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1889</strong> uppgick till öfver 6 milloner kbf. emot två <strong>och</strong> tre qvarts million <strong>år</strong><br />
1888. Sås<strong>om</strong> en följd af <strong>de</strong>nna stora införsel <strong>och</strong> <strong>de</strong>n på samma tid rådan<strong>de</strong><br />
betryekningen i minföretagen i Transvaal har lagret af trävaror bå<strong>de</strong> här <strong>och</strong><br />
i Natal blifvit<br />
af <strong>år</strong>et.<br />
mycket stort <strong>och</strong> priset sjunkit till ungefär 6 d. vid slutet<br />
A. Ohlsson.<br />
Innehåll: A<strong>de</strong>lai<strong>de</strong> (sid. 630), Cadiz (sid. 633), Cagliari (sid. 637), Christchurch<br />
(sid. 632), Galatz (sid. 631), Honolulu (sid. 632), Kapsta<strong>de</strong>n (sid. 639), Port au Prince<br />
(sid. 629), Rio <strong>de</strong> Janeiro (sid. 609), Sydney (sid. 619), Victoria (sid. 626).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 11.<br />
Shanghai <strong>de</strong>n 31 maj 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Fölgen<strong>de</strong> Overäigt viser De forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart in<strong>de</strong>n Distriktet un<strong>de</strong>r<br />
Aaret <strong>1889</strong>:<br />
Intet svensk Fartöi ank<strong>om</strong> til Kina i Löbet af Aaret.<br />
Den norske Skibsfart un<strong>de</strong>r Aaret <strong>1889</strong> til Generalkonsulatets Distrikt<br />
udgjor<strong>de</strong> 34 Fartöier drægtige 17,661 Ton, <strong>de</strong>r viser en Nedgång i Tonnagen<br />
paa 6,658 Ton, me<strong>de</strong>ns Antallet af Skibe viser en Stigning af 6 Fartöier.<br />
Det lä<strong>de</strong>r dog til, at dömme efter <strong>de</strong> mango Forespörgsler fra Hjemlan<strong>de</strong>t, at<br />
Skibsfarten snart vil tiltage. Samtlige Fartöier, paa et nær, var Dampskibe.<br />
Bruttofragten for <strong>de</strong>n norske Skibsfart kan ikke opgives, da alle Dampskibe<br />
var un<strong>de</strong>r inaanedlig Befragtning, s<strong>om</strong> iniidlertid var og er meget lönnen<strong>de</strong>.<br />
Saale<strong>de</strong>s hav<strong>de</strong> »Johannes Brun», s<strong>om</strong> er 485 Ton, mex. Doll. 3,000 pr Maaned<br />
= m. Doll. 36,000 pr Aar og »Bankchef Henriksen», dr. 529 Ton, m. Doll.<br />
3,300 pr Maaned = m. Doll. 39,600 <strong>om</strong> Aaret. For förste Gäng har <strong>de</strong>t<br />
norske Flag været synlig i Korea, i <strong>de</strong>t »Bankchef Henriksen» blev befragtet<br />
af <strong>de</strong>n koreanske Regjeriug at transportere Tribut-Ris fra Massampo og andre<br />
lukke<strong>de</strong> Havne til Chemulpo.<br />
Hvad Dampskibsfarten paa Shanghai betræffer, saa viser <strong>de</strong>n en Tüvæxt<br />
baa<strong>de</strong> i Antal og Tonnage, me<strong>de</strong>ns Seilfartöier er i ganske bety<strong>de</strong>lig Aftagen<strong>de</strong>.<br />
Hovedmarke<strong>de</strong>t for Seilfartöier er lortfaren<strong>de</strong> Amoy, hvor Kineserne foretrækker<br />
at befragte Seilskibe, grun<strong>de</strong>t paa <strong>de</strong> flere Läste- og Lossedage <strong>de</strong> erhol<strong>de</strong>r,<br />
s<strong>om</strong> ikke gives af Dampbaa<strong>de</strong>ne, hvilket bety<strong>de</strong>lig letter <strong>de</strong>res Forretning, og<br />
blöt Mangel paa Tonnage har tvunget <strong>de</strong>m at sen<strong>de</strong> <strong>de</strong>res Last med Damper,<br />
s<strong>om</strong> Del af Ladning. Omendskjönt <strong>de</strong>t gaar fortere med Damp, billigere Assurance<br />
og fri Stuvning af Lasten <strong>om</strong>bord paa Dampskibene, me<strong>de</strong>ns alle Udgifter<br />
for Lastning, Stuvning og Lösning af Seilfartöier ifölge Koutume i Amoy fal<strong>de</strong>r<br />
paa Befragteren. saa har <strong>de</strong>t siae Ulemper, fordi Dampbaa<strong>de</strong>ne ofte ikke bringer<br />
Lasten direkte til Destinationspladsen, og Varerne <strong>om</strong>skibes t. Ex. i Shanghai,<br />
hvorved <strong>de</strong> ikke alene beskadiges, men ofte taber i Vægt. Endvi<strong>de</strong>re maa <strong>de</strong>t<br />
tages i Betragtning at <strong>de</strong> fleste Seilfartöier paa Kysten er af en passen<strong>de</strong> Störrclse<br />
for Befragterne, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> fleste Tilfæl<strong>de</strong> foretrække at have et Skib for<br />
<strong>de</strong>m selv, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> smaa Dampbaa<strong>de</strong> paa Grund af <strong>de</strong>res forholdsvis större<br />
löben<strong>de</strong> Udgifter behöver en höiere Fragt-Rate, og <strong>de</strong> större Dampere er ikke<br />
bekvemme hvad Expe<strong>de</strong>riDg angaar. Den störste Del af Seilfartöier, s<strong>om</strong> besörge<strong>de</strong><br />
Kystfarten meüem Newchwang—Tientsin—Chefoo—Fo<strong>och</strong>ow og Amoy<br />
hörer hjeuiuie i Shanghai og Amoy, og Flaa<strong>de</strong>n bestaar for<strong>de</strong>tmeste af gamle<br />
Skibe, s<strong>om</strong> snart er tvungen til at blive remplaceret af nye, eller Seilfartöier<br />
paa Kysten af Kina vil forsvindc. De i Shanghai hjemmehören<strong>de</strong> Seilfartöier<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 41
642<br />
har væsentlig været befragtet i Trælastfarten mellem Fooohow og Tientsin,<br />
lästet med saakaldte Fo<strong>och</strong>ow »Poles».<br />
Fragterne fra <strong>de</strong> nordlige Havne, Chefoo og Newchwang, holdt sig meget<br />
lönnen<strong>de</strong>, naar undtages S<strong>om</strong>mermaane<strong>de</strong>rne, s<strong>om</strong> altid viser <strong>de</strong> laveste Noteringer.<br />
Den tiltagen<strong>de</strong> Mangel paa Tonnage af Seilfartöier for Trælast-Tra<strong>de</strong>n<br />
(Fo<strong>och</strong>ow Poles) mellem Fooohow og Tientsin har ikke alene holdt Fragterne<br />
oppe og givet go<strong>de</strong> Resnltater, uagtet <strong>de</strong> svsere Udgifter i begge Havne, men<br />
lover ogsaa fremtidig at være lönnen<strong>de</strong> Emploi for Skibe i Förbin<strong>de</strong>lse med<br />
Retour-Certeparti fra Newchwang og Chefoo.<br />
Fragterne har i <strong>1889</strong> været for Seilfartöier Taiwanfoo—Chefoo—Amoy<br />
fra 31 til 32 Cents pr Kuro Sukker = l'/4 Picul.<br />
Me<strong>de</strong>ns Skibsfarten fra Amoy til <strong>de</strong> nordlige Havne for en Del blev besörget<br />
af Seilskibe, er Coolie-Traffiken med Sy<strong>de</strong>n—Singapore—Bangkok—Sumatra<br />
næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> bleven udfört af Dampskibe. Den store Opposition<br />
i <strong>de</strong>nne Tra<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> blev vedligeholdt af flere Firmaer i Singapore og Penang,<br />
var Aarsag til at Farten ikke betalte sig. Gjcnnemsnitsfragterne for hver Coolie<br />
til Singapore var fra 4 x /a til 6 3 /4 mex. Dollars iberegnet Mad.<br />
Til New-York via Suezkanalen blev <strong>de</strong>n förste Damper befragtet til 75 Sh.<br />
pr Ton, men Raterne dale<strong>de</strong> hurtigt og förblev 45 Sh. for Resten af Saisonen.<br />
Det er bedröveligt at <strong>de</strong>r ikke er flere Dampere heru<strong>de</strong> paa Kysten og al<strong>de</strong>les<br />
ingen Seilfartöier; for Udsigterne for et godt Fragtaar i 1890 er forhaan<strong>de</strong>n,<br />
begrun<strong>de</strong>t paa en god Rishöst, s<strong>om</strong> er at forvente i <strong>de</strong> sydlige Provindser, en<br />
överflödig Sukkerhöst, s<strong>om</strong> er sikret i Formosa, og Bxport-Produkterne i <strong>de</strong><br />
nordlige Havne er tilstrækkelige, saa Forventningerne er <strong>de</strong>rved berettige<strong>de</strong>, saameget<br />
mere s<strong>om</strong> Fragtnoteringerne allere<strong>de</strong> er i Stigning. Det er at önske og<br />
haabe, naar Sverige og Norge har Raad til at sen<strong>de</strong> nd saamange Missionairer<br />
til Kina, at <strong>de</strong> ogsaa vil fin<strong>de</strong> Anledning til at tjene Penge heru<strong>de</strong> ved Dannelsen<br />
af flere Dampskibsselskaber til Kystfart paa Kina — <strong>de</strong>t er og bliver<br />
Fremtidslan<strong>de</strong>t for en lönnen<strong>de</strong> Skibsfart og Han<strong>de</strong>l.<br />
Hvor lönnen<strong>de</strong> end Kystfarten har været, gjæl<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tte ingenlun<strong>de</strong> Flodfarten<br />
paa Jangtsze, <strong>de</strong>r har været i Hæn<strong>de</strong>rne hovedsagelig paa 3 store Dampskibsselskaber,<br />
Jardine Matheson & C:o, Butterfield & Swire og »China Merchants<br />
Steam Navigation C:o», s<strong>om</strong> hav<strong>de</strong> dannet en Ring sammen med en fleraarig<br />
Kontrakt for at hol<strong>de</strong> andre Dampere u<strong>de</strong> og vedligehol<strong>de</strong> <strong>de</strong> go<strong>de</strong> Rater.<br />
Den gamle Kontrakten var udlöben ifjor, og ingen af Parterne var tilböielig<br />
at fornye Overensk<strong>om</strong>sten, saa <strong>de</strong>r er i <strong>de</strong> sidste 6 Maane<strong>de</strong>r fört en uhört<br />
Krig, en Konkurrence mellem disse tre store Selskaber, s<strong>om</strong> vel næsten er enestaaen<strong>de</strong>.<br />
De har til Dato ikke kun<strong>de</strong> forliges, hvert af Selskaberne har allere<strong>de</strong><br />
tabt flere hundre<strong>de</strong> tusin<strong>de</strong> Taels. De var forberedt <strong>de</strong>rpaa og har sat<br />
saameget Kapital tilsi<strong>de</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong> vil offre paa Foretagen<strong>de</strong>t; <strong>de</strong> har reduceret<br />
Fragterne 80 % og endnu er ingen Overensk<strong>om</strong>st truffen. De har gjort alt<br />
for at hol<strong>de</strong> andre Dampere u<strong>de</strong>, men forgjæves. Disse mindre Dampbaa<strong>de</strong>,<br />
s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>rhol<strong>de</strong>r regelmæssig Fart mellem Shanghai og Hankow og s<strong>om</strong> u<strong>de</strong>lnkken<strong>de</strong><br />
er bygget for Flo<strong>de</strong>n, gaar baa<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r engelsk og tydsk Flag, og<br />
<strong>de</strong>n meBte Kapital i disse fremme<strong>de</strong> Baa<strong>de</strong> tilhörer Kinesere, s<strong>om</strong> nok sorger
643<br />
for at faa Last og Passagerer (Kinesere) til sine Dampbaa<strong>de</strong> og hol<strong>de</strong> Fragterne<br />
nogenlun<strong>de</strong> oppe; t. Ex. er Hs Ex. Taotaien (Guvernören) stærkt interesseret<br />
i flere Dampere paa Flo<strong>de</strong>n. Det er dog sandsynlig at <strong>de</strong>nne vanvittige<br />
Redaktion i Fragt- og Billetpriser (for kinesiske Passagerer u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong>) snart<br />
vil ophöre. Nagasaki—Shanghai Kulfragter notere<strong>de</strong>s for Dampbaa<strong>de</strong> fra mex.<br />
Doll. 1 till m. Doll. 1-70 pr Ton.<br />
Ifölge <strong>de</strong> af Toldvæsenet udgivne statistiske Tabeller stiller Antallet og<br />
Drægtighe<strong>de</strong>n af ind- og udklarere<strong>de</strong> Dampskibe i Shanghai sig saale<strong>de</strong>s, un<strong>de</strong>r<br />
hvert Flag:<br />
Seilskibe.<br />
Af ovennævnte Opgaver fremgaar, at Antallet af tydske Dampskibe er foröget<br />
ganske bety<strong>de</strong>lig; <strong>de</strong>tte k<strong>om</strong>mer sig <strong>de</strong>raf, at Tydskerne har et vaagent<br />
Öie for <strong>de</strong>n profitable Kystfart og har i <strong>de</strong> sidste Aar fordobiet <strong>de</strong>res Flaa<strong>de</strong>.<br />
Detaillere<strong>de</strong> Indberetninger <strong>om</strong> Kystfarten har Generalkonsulatet gjentagne Gange<br />
skrevet <strong>om</strong> i <strong>de</strong> sidste tre Aar.<br />
Hvad Antallet af Seilskibe angaar, er <strong>de</strong>t britiske Flaget först —<br />
<strong>de</strong>tte vil<strong>de</strong> al<strong>de</strong>les ikke være Tilfæl<strong>de</strong>t, hvis <strong>de</strong>n kgl. svenske Regjering var at<br />
bevæge til at udste<strong>de</strong> lemplige Interimsfribreve, da <strong>de</strong>n störste Seilflaa<strong>de</strong> her eies<br />
af en Svensk, s<strong>om</strong> flere end en Gäng har gjort Forsög paa at faa seile un<strong>de</strong>r<br />
sit eget Lands Flag. Det amerikanske Flaget, s<strong>om</strong> ganske mangler blandt<br />
Dampskibene, er stærkt representeret blandt Tonnagen i Seilfartöier; <strong>de</strong> besörger<br />
næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> en an<strong>de</strong>n meget lönnen<strong>de</strong> Fart — Petroleum fra<br />
New-York—Phila<strong>de</strong>lphia til Kina og Japan, hvortil udfordres store Seilfartöier.<br />
Blöt et norsk har været befragtet i <strong>de</strong>nne Tra<strong>de</strong>, »Isabel», dr. 1,260 Ton,<br />
s<strong>om</strong> gjor<strong>de</strong> 18,570 Dollars Guld i Fragt.<br />
Kurserne paa Shanghai-Taels og mexikanske Dollars var for à-vista-Vexler<br />
paa London efter sidste Notering ved hver engelsk Posts Afgang to Gange<br />
maanedlig:
644<br />
Den kinesiske Skibsfart er gaaet alvorlig tilbage — 10 % fra 1888 —<br />
ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>n engelske har steget <strong>om</strong>trent 4 %.<br />
De vigtigste Import-Artikler:<br />
Fyrstikker, hvoraf tidligere De forene<strong>de</strong> Eiger og navnlig Sverige levere<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n långt overveien<strong>de</strong> Del af hvad s<strong>om</strong> injportere<strong>de</strong>s til Kina, er bleven bety<strong>de</strong>lig<br />
fortrængt af <strong>de</strong> japanesiske Fabrikata, og truer <strong>de</strong>t haardt med, at Japans<br />
Fyrstikker vil erobre Marke<strong>de</strong>t i Kina, <strong>de</strong> tilgrændsen<strong>de</strong> Lan<strong>de</strong> Siam, Tonkin<br />
o. s. v. I Begyn<strong>de</strong>isen var <strong>de</strong>r god Grund til at klage över <strong>de</strong> japanesiske<br />
Tændstikker, især da <strong>de</strong> ikke kun<strong>de</strong> modstaa Fugtighed, men efterhvert s<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>res Varer fik Indpas i Lan<strong>de</strong>t har Japanes.erne ogsa fulgt med at forbedre<br />
<strong>de</strong>rcs Fyrstikker; <strong>de</strong> bedste skal staa <strong>om</strong>trent paa Höi<strong>de</strong>n med <strong>de</strong> fra Europa.
645<br />
I Swatow, Anioy og paa Formosa har Japaneserne al<strong>de</strong>les monopoliseret Marke<strong>de</strong>t<br />
af Fyrstikker. I Amoy har Kineserne oprettet en Fyrstik fabrik, <strong>de</strong>r<br />
bestyres af japanesiske Fagmænd, Etiketteme trykkes i Japan og er en Efterligning<br />
af vel kjendte japanesiske Mærker; Kvaliteten er i Lighed med <strong>de</strong><br />
mere almin<strong>de</strong>lige Sorter fra Japan. U<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> paa Grund af daarlig Styrelse,<br />
formange Udpresninger og for stor Uærlighed er <strong>de</strong>t sandsynlig at Forretningen<br />
gaar overen<strong>de</strong>, me<strong>de</strong>ns Major Brothers' Fabrik i Shanghai er en udmærket<br />
Affaire. Importen af Fyrstikker tiltager ganske bety<strong>de</strong>ligt hvert Aar,<br />
saa Fabrikanterne bur<strong>de</strong> overveie <strong>de</strong>t bedste Mid<strong>de</strong>l at raa<strong>de</strong> Bod paa ätter at<br />
gjenvin<strong>de</strong> et uhyrc Marked. Priserne paa Fyrstikker spiller jo en væsentlig<br />
Rolle, og <strong>de</strong> japanesiske er 20 til 30 % billigere end <strong>de</strong> almin<strong>de</strong>lige svenske<br />
og tydske Tændstikker. Kan nu ikke Fabrikanterne hjemme med For<strong>de</strong>l konkurrere<br />
i Priser med Japaneserne, saa er <strong>de</strong>r vel blöt en Udvei, men <strong>de</strong>n förek<strong>om</strong>mer<br />
at være god, nemlig ved at oprette en eller flere Fyrstikfubrikker i<br />
Kina.<br />
Fölgen<strong>de</strong> Tabel viser Kinas Import of Fyrstikker for <strong>1889</strong>:
646<br />
Prisen paa Fyrstikker for 1 Kasse med 50 Gross:<br />
Det har ty<strong>de</strong>ligt vist sig, at <strong>de</strong> Produkter s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r Aaret exportere<strong>de</strong>s<br />
fra De forene<strong>de</strong> Riger let kun<strong>de</strong> <strong>om</strong>sættes og vin<strong>de</strong> begjærlig Bfterspörgsel og<br />
at <strong>de</strong>t blöt fordres Vilie og Imö<strong>de</strong>kotumenhed fra Hrr Exportörers Si<strong>de</strong> for<br />
at i nær Fremtid skaffe sig et Marked i <strong>de</strong>tte fremadskri<strong>de</strong>n<strong>de</strong> store Land.<br />
Det er naturligt at en Del Vanskelighe<strong>de</strong>r maa opstaa in<strong>de</strong>n vore Artikler<br />
bliver saa vel kjendte at Bestillinger löber ind af sig selv, men med Taalmodighed<br />
og ihærdigt Arbei<strong>de</strong> vil sikkert Resultatet krones med Fremgang.<br />
Svensk Jern spörges nu mere og mere efter og Kineserne synes en<strong>de</strong>lig<br />
at begribe at <strong>de</strong>r virkelig existerer et saadant Land s<strong>om</strong> Sverige, hvorfra <strong>de</strong>t<br />
svenske Jernet k<strong>om</strong>mer. »Nailrod» (Spigerjern) er mest efterspurgt af <strong>de</strong>n<br />
Grund, at <strong>de</strong> i stor Maalestok forarbei<strong>de</strong>r sine egne Kanoner. Da Kineserne<br />
er vante til at kjöbe sine Varer her paa Pladsen, var <strong>de</strong>t bedst at sen<strong>de</strong> nogle<br />
maanedlige Konsignationer s<strong>om</strong> en Begyn<strong>de</strong>lse, efter fölgen<strong>de</strong> Specifikation,<br />
<strong>om</strong>trent:<br />
Rundt Jern.<br />
Flat Jern.<br />
Firkantet Jern.<br />
Röge<strong>de</strong> norske Sardiner i Olie fin<strong>de</strong>r stadig Afsætning; i Löbet af Aaret<br />
importere<strong>de</strong>s til Shanghai 8,600 Tins, af Fiskekager og Fiskeboller indförtes<br />
1,200 Tins; <strong>de</strong>rimod er <strong>de</strong>r ingen Kjòbelyst for konservere<strong>de</strong> »Supper», muligens<br />
paa Grund af <strong>de</strong>n billige Pris paa Kjöd og Grönsager. Af Amykos<br />
solgtes 2,500 Flasker; <strong>de</strong>nne Artikel er nu godt kjendt, takket være <strong>de</strong>n Reklame<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r er gjort for <strong>de</strong>nne Vare, baa<strong>de</strong> paa kinesisk og engelsk. De<br />
svenske Parfumerier er for dyre at konkurrere med <strong>de</strong> for længst indförte engelske<br />
og franske Mærker, uagtet <strong>de</strong> svenske Parfumerier hvad udmærked<br />
Kvalitet angaar samt elegant udstyre<strong>de</strong> Kataloger og Etiketter staar fuldk<strong>om</strong>men
647<br />
paa Höi<strong>de</strong>n med <strong>de</strong> u<strong>de</strong>nlandske. Det gjæl<strong>de</strong>r <strong>om</strong> en PrisDedsættelse. Derimod<br />
lä<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t til at <strong>de</strong> vellakten<strong>de</strong> Sæber lover et godt Marked for Fremti<strong>de</strong>n;<br />
Priserne svarer <strong>om</strong>trent til <strong>de</strong> engelske.<br />
Punsch. En li<strong>de</strong>n Pröve-Bestilling paa 25 Kasser fra Stockholm solgtes<br />
stråks, ligesaa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Faktura paa 100 Kasser. Kineserne elsker alt <strong>de</strong>r<br />
er södt — »never mind how strong» — og <strong>de</strong>n svenske Punsch er noget<br />
al<strong>de</strong>les nyt for <strong>de</strong>m samt billigere end daarlig Champagne, hvoraf <strong>de</strong>r konsumeres<br />
enorme Kvantiteter.<br />
Öl er og bliver en Mo<strong>de</strong>sag hvad Sort <strong>de</strong>r drikkes; hvem s<strong>om</strong> forstaar at<br />
gjöre bedst Reklame kan ogsaa regne paa störst Afsætning. Hrr Agenter her<br />
sen<strong>de</strong>r dagligen ud saakaldte »Expresses»; <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n er <strong>de</strong>r i <strong>de</strong> kinesiske Butikker<br />
og paa andre Ste<strong>de</strong>r udstillet en Mæng<strong>de</strong> kunstnerisk udförte Chr<strong>om</strong>olithografier,<br />
t. Ex. af »En glad Stu<strong>de</strong>nt», »Eine hübsche Kellnerinn», Vyer af<br />
Ölbryggerier o. s. v., for at gjöre V<strong>år</strong>en kjendt. Münchener Öl, »zum Löwenbräu»,<br />
har nu <strong>de</strong>n störste Afsætning; <strong>de</strong>t <strong>de</strong>tailleres ud her til en Pris af<br />
m. Doll. 10 pr Kasse af 4 Dusin hele Flasker (Quarts) og m. Doll. 12 pr Kasse<br />
af 8 Dusin halve Flasker (Pints). Det norske Pilsener Öl, s<strong>om</strong> ogsaa fin<strong>de</strong>s i<br />
Marke<strong>de</strong>t, m. Doll. 5 pr Kasse paa 3 Dusin Quarts, vin<strong>de</strong>r ringe Salg; <strong>de</strong>t er<br />
for stærkt og for bittert; <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n er Flaskerne ikke saa go<strong>de</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong> tydske,<br />
Glasset af daarligere Fabrikat, noget s<strong>om</strong> ogsaa bör tages i Betragtning, da Kineserne<br />
driver en udstrakt Han<strong>de</strong>l med t<strong>om</strong>me Flasker. Bergedorf Export-Bier<br />
sælges for m. Doll. 9 pr Kasse af 4 Dusin hele Flasker, Pilsener Bier Taels<br />
7 for 4 Dusin hele Flasker og Taels 7'50 for 6 Dusin halve Flasker.<br />
Export.<br />
Paa Grund af Hungersnöd i <strong>de</strong> nordlige Provindser og store Oversvömmelser<br />
i Jangtsze-Dalen samt vedvaren<strong>de</strong> Regn, s<strong>om</strong> for en stor Del ö<strong>de</strong>lag<strong>de</strong><br />
Bonmlds- og Bishösten rundt Shanghai, har <strong>de</strong>t forlöbne Aar været mindre<br />
godt for Han<strong>de</strong>len, og Shanghai er Hoved-Centrum for <strong>de</strong>t nordlige Kina.<br />
The, s<strong>om</strong> er Kinas störste Udförselsartikel, belöb sig til:<br />
De störste Konsumenter er England og Rusland, men Exporten til England<br />
er i Löbet af <strong>de</strong> to sidste Aar formindsket med över 30 %, me<strong>de</strong>ns<br />
Exporten til Rusland og Mantschuriet var 55,600,000 Pund, s<strong>om</strong> viser en<br />
Stigning af 3 Millioner Pund The. Grun<strong>de</strong>n til <strong>de</strong>nne aarlige Formindskelse<br />
i Udförselen til England er let at forklare, i <strong>de</strong>t nemlig Exporten fra <strong>de</strong> britiske<br />
Kolonier Ceylon og Assam viser en overor<strong>de</strong>ntlig Tilvæxt og Kvaliteten<br />
bedre. Fagmænd paastaar, at The fra sidste Höst var overhove<strong>de</strong>t meget <strong>om</strong>hyggelig<br />
tilberedt og af tilfredsstillen<strong>de</strong> Kvalitet, men me<strong>de</strong>ns Kineserne er saa<br />
hyggelige at fortsætte med at beskytte Indiens The-Han<strong>de</strong>l ved at trykke <strong>de</strong>res<br />
eget Produkt med tunge Skatter (paa almin<strong>de</strong>lig The över 50 % af Værdien),<br />
maa <strong>de</strong> ikke blive forundret över at <strong>de</strong>res The<strong>han<strong>de</strong>l</strong> er i en Tilbagegang og<br />
at <strong>de</strong>res ubeskatte<strong>de</strong> Rivaler har en modsvaren<strong>de</strong> Fremgang. Paa The har<br />
navnlig <strong>de</strong> kinesiske Kjöbmænd ikke spun<strong>de</strong>t Silke.
648<br />
Silke. Dette er Kinas mest værdiful<strong>de</strong> Export-Artikel, s<strong>om</strong> foru<strong>de</strong>n at<br />
hare været en meget lönnen<strong>de</strong> Affaire viser en gra<strong>de</strong>vis Stigning.<br />
Exporten af B<strong>om</strong>uld fra Shanghai er paafal<strong>de</strong>ü<strong>de</strong>. Uagtet en stor Del af<br />
Hösten blev ö<strong>de</strong>lagt er <strong>de</strong>n fordobiet. I Anledning af <strong>de</strong> talrige B<strong>om</strong>uldsspinnerier,<br />
s<strong>om</strong> i <strong>de</strong> sidste Aar er oprettet i Japan, blev <strong>de</strong>t meste B<strong>om</strong>uld<br />
udfört did; af <strong>de</strong> 503,456 Pieuls s<strong>om</strong> blev exporteret tog Japan 489,699 d:o;<br />
<strong>de</strong>t er ogsaa værd at lægge Mærke til at 10,000 Pcls skibe<strong>de</strong>s til Liverpool.<br />
Den kinesiske B<strong>om</strong>uld, s<strong>om</strong> er af fortrinlig Kvalitet, er billigere t. Ex. end<br />
<strong>de</strong>n indiske. Kineserne har ogsaa faaet Oinene op for <strong>de</strong>nne Industri og her<br />
er oprettet et storartet B<strong>om</strong>uldsspinneri og Væveri, s<strong>om</strong> er i fuld Sving med<br />
kinesiske Arbei<strong>de</strong>re og Kapital.<br />
Da The-Exporten er i hurtig Nedgång, maa Tabet ophjælpes ad andre<br />
Veie og ved at fremme B<strong>om</strong>uldsindustrien er Opgaven löst. Man antager at<br />
Kina forbruger 60 Mill. ® B<strong>om</strong>bay-Garn <strong>om</strong> Aaret til en Værdi af 9 Mill.<br />
Taels, og <strong>de</strong>rs<strong>om</strong> Kineserne nu vil<strong>de</strong> spin<strong>de</strong> sit eget Garn, vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>nne Industri<br />
give Arbei<strong>de</strong> for över 130,000 Mennesker. Kinesisk B<strong>om</strong>uld har långt större<br />
For<strong>de</strong>le fremfor <strong>de</strong>n s<strong>om</strong> kultiveres i Indien; for<strong>de</strong>tförste er <strong>de</strong>n billigere, <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n<br />
spin<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n 10 % bedre end <strong>de</strong>n indiske og Kul til Dampspin<strong>de</strong>ri er<br />
40 % billigere i Kina; endvi<strong>de</strong>re er Klimatet meget bedre for at spin<strong>de</strong> Garn<br />
her end i Indien.<br />
SaÄÄer-Exporten var væsentlig til Japan, men en Del fandt ogsaa Veien<br />
til Europa. Tobak har ligele<strong>de</strong>s gaaet bety<strong>de</strong>lig fremad. For 10 Aar si<strong>de</strong>n<br />
exportere<strong>de</strong>s blöt 19,000 Pieuls, me<strong>de</strong>ns <strong>1889</strong> viser <strong>de</strong>n store Udförsel 69,570<br />
Pieuls, en stor Del <strong>de</strong>raf skibe<strong>de</strong>s til Europa. Mon <strong>de</strong>t ikke var Umagen værd<br />
for Hrr Tobaksfabrikanter at gjöre et Forsög med kinesisk Tobak, s<strong>om</strong> skal<br />
være af fortrinlig Kvalitet?<br />
Kul og Jern. Især Kul ere uundværlige Faktorer i Kina. Regeringens<br />
hele Energi er nu ätter retted paa at gjöre Kina stærk ind- og udadtil; med<br />
<strong>de</strong>tte Öiemed i Sigte er <strong>de</strong>r i Löbet af <strong>de</strong> sidste femti Aar gra<strong>de</strong>vis anlagt<br />
Arsenaler, Dokker, Kanonstöberier og Geværfabrikker efter europæisk Mönster.<br />
Der er vel neppe nogen Provinds s<strong>om</strong> ikke besid<strong>de</strong>r en eller flere af nævnte<br />
Institutioner; for disse er Kul og Jern al<strong>de</strong>les nödvendige. Kinesiske Dampskibaselskaber<br />
konsumerer dagligen en Masse Kul, og Jernbaner, hvis Bygning<br />
er tilsi<strong>de</strong>sat, men ikke bortglemt, k<strong>om</strong>mer baa<strong>de</strong> til at behöve Jern og<br />
Kul. Det er <strong>de</strong>rfor naturligt at <strong>de</strong>n kinesiske Kegjering vil gjöre alt i <strong>de</strong>res<br />
Magt for at forhindre en Udström af Penge for at erhol<strong>de</strong> Mineralier, hvorpaa<br />
Kina selv er saa rigt.<br />
Ifölge statistiske Opgaver kjöbte Kina fra England, Japan og Australien<br />
i <strong>1889</strong> 268,000 Ton Kul til en Værdi af över 2 Millioner Dollars. Kina<br />
indser na Nödvendighe<strong>de</strong>n af at have Kulforraad ved Haan<strong>de</strong>n i Tilfæl<strong>de</strong> t. Ex.<br />
at Krig akul<strong>de</strong> udbry<strong>de</strong>, for at foreyne sine Örlogsfartöier, naar en stræng<br />
Iakttagelse af Neutralitetslovene skul<strong>de</strong> gjöre <strong>de</strong>t umuligt at erhol<strong>de</strong> Förråad<br />
fra andre Lan<strong>de</strong>.
649<br />
Jernbaner er et staaen<strong>de</strong> Thema. Efter Opfordring fra »Thronen» i Peking<br />
til 13 Vicekonger og Guvernörer i <strong>de</strong> forskjellige Provindser at give <strong>de</strong>res<br />
Meninger <strong>om</strong> Jernbane-Anlæg, k<strong>om</strong> Svar fra 3; <strong>de</strong>res Kapporter er alle<br />
gunstige, men med Betingelser. Vicekongen Li Hung Chang, s<strong>om</strong> anlag<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
förste Jernbane fra Tientsin til Kulgruberne, er naturlig ivrig for at forlænge<br />
Banen og fortsætte i andre Retninger. En vigtig Stötte erholdt han i <strong>de</strong>n<br />
lær<strong>de</strong> Vicekonge Chang Chitungs Rapport, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ngang var Vicekonge i Canton<br />
og s<strong>om</strong> udtalte sig for Anlægget af en stor vestlig Bane fra Hankov? til<br />
Peking, en Strækning paa 2,500 Li (Læng<strong>de</strong>n af en »Li» varierer i <strong>de</strong> forskjellige<br />
kinesiske Provindser — man regner 443 M. paa en Li), s<strong>om</strong> slog an hos<br />
Li Hung Chang, <strong>de</strong>r ogsaa förstod at skaffe Anklang for Anlægget hos »Thronen»,<br />
og han benytte<strong>de</strong> Leilighe<strong>de</strong>n til at gjöre et doppelt Schaktræk; han mente<br />
<strong>de</strong>t var bedst at sen<strong>de</strong> Chang s<strong>om</strong> Vicekonge op til Hankow — Arbeidsfeltet for<br />
hans Jernbaneplaner — me<strong>de</strong>ns han bevirke<strong>de</strong> Udnævnelsen af sin ældre Bro<strong>de</strong>r<br />
Li Hao-Chang til VicekoDge i Canton s<strong>om</strong> Changs Efterfölger. Chang antager<br />
<strong>de</strong>t vil tage 8 Aar at bygge en saadan Bane og föreslåar at bruge Jern fra<br />
Pingting-Minerne i Shansi; men fasthol<strong>de</strong>s <strong>de</strong>nne. Betingelse, faar vi ikke Jernbanen<br />
færdig i <strong>de</strong>tte Aarhundre<strong>de</strong>! Ved at sen<strong>de</strong> Chang Chitung op til Hankow<br />
har man i Peking, praktiskt tält, gjort ham ansvarlig for at Linien bliver<br />
bygget, men han er tvungen til at emploiere u<strong>de</strong>nlandske Ingeniörer og<br />
har allere<strong>de</strong> engageret fire Jernbane-Fagmænd, to engelske og to tydske. Pengene<br />
til Jernbaneprojektet vil Vicekongen nödig laane fra Udlan<strong>de</strong>t, men kinesiske<br />
Kapitalister fin<strong>de</strong>s ikke s<strong>om</strong> vil laane Regjeringen en Cent, da <strong>de</strong>t er<br />
uvist <strong>om</strong> <strong>de</strong> faar noget eller intet tilbage betalt, og han bliver tvungen til at<br />
gjöre et eller flere Laan, og <strong>de</strong> u<strong>de</strong>nlandske Banke vil jo saa gjerne avancere<br />
til Kina, da Regjeringen giver god Rente og er meget nöiagtig at refun<strong>de</strong>re<br />
naar Belöb er forfal<strong>de</strong>n. Den tredie Rapport, s<strong>om</strong> var mesterlig skreven, vakte<br />
ogeaa megen Opsigt; <strong>de</strong>n var fra Guvernören i Kiangsu, Hs Excel. Huang Péng-<br />
Nien, s<strong>om</strong> bor i Sooebow, i Nærhe<strong>de</strong>n af Shanghai, hvor han har hävt Anledning<br />
at blive fortrolig med fremme<strong>de</strong> Opfin<strong>de</strong>lser og Vestens Civilisation.<br />
Han siger <strong>de</strong>r er fem materielie Resultater s<strong>om</strong> er Arbei<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>nne Aan<strong>de</strong>ns<br />
Ål<strong>de</strong>r: Dampskibe, Telegrafer, Maskiner, Skoler med teknisk Un<strong>de</strong>rvisning og<br />
Jernbaner. Kina har allere<strong>de</strong> adopteret <strong>de</strong> fire og <strong>de</strong>n femte har Lan<strong>de</strong>t ikke<br />
Raad til at undvære. England, Frankrig og Rusland, s<strong>om</strong> alle er Kinas Naboer<br />
og s<strong>om</strong> ikke er <strong>de</strong> go<strong>de</strong> Naboer (!) <strong>de</strong> skul<strong>de</strong> være, har Jernbaner.<br />
Guvernören er forsigtig i sit Memorandum, han slutter med, man maa hol<strong>de</strong><br />
sig til <strong>de</strong> to gamle conservative Principer: »Ökon<strong>om</strong>i og Respekt for Folkets<br />
Fölelser». Fremmed Indfly<strong>de</strong>lse, især russisk, k<strong>om</strong>mer nok til at paaskyn<strong>de</strong><br />
Jernbane-Anlæg, og in<strong>de</strong>n Kineserne drömmer <strong>om</strong> <strong>de</strong>t, er <strong>de</strong> u<strong>de</strong> af <strong>de</strong>res<br />
Sneglefart.<br />
Fra norske Fartöier afmönstre<strong>de</strong>s 9 og lige stort Antal paamönstre<strong>de</strong>s.<br />
Af Sömandsanvisninger er indbetalt og befordret:<br />
Carl Bock.
Alger <strong>de</strong>n 7 augusti 1890.<br />
650<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart pà distriktet Tar följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
Läggas härtill följan<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit till hamnar, <strong>de</strong>r vieekonsuler icke<br />
finnas anställ<strong>de</strong>, nämligen:<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
så utgör hela antalet <strong>och</strong> drägtigheten af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong><br />
<strong>1889</strong> besökt distriktet, 99 <strong>om</strong> tillsammans 46.644 ton, hvilket såväl till antal<br />
s<strong>om</strong> till tontal är <strong>de</strong>n högsta siffra, s<strong>om</strong> någonsin uppnåtts in<strong>om</strong> <strong>de</strong>tta distrikt.
651<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tre sista <strong>år</strong>en har <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på Algers<br />
distrikt varit följan<strong>de</strong>:<br />
hvilket utvisar un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna tre<strong>år</strong>speriod en tillökning af 8 fartyg <strong>om</strong> 8,607 ton.<br />
Betraktar man åter hvarje land särskildt, företer un<strong>de</strong>r samma tid <strong>de</strong>n svenska<br />
skeppsfarten en tillökning af 13 fartyg <strong>om</strong> 7,822 ton, medan <strong>de</strong>n norska un<strong>de</strong>rgått<br />
en förminskning till antalet med 5 fartyg, men en tillökning till tontalet<br />
med 792 ton.<br />
För<strong>de</strong>la<strong>de</strong> på <strong>de</strong> olika stationerna ank<strong>om</strong>mo<br />
Af <strong>de</strong> svenska fartygen ank<strong>om</strong>mo med last 5 ång- <strong>och</strong> 1 4 segelfartyg,<br />
hvaraf 13 med trä <strong>från</strong> Sverige, 2 med dito <strong>från</strong> Finland, 1 med dito <strong>från</strong><br />
Norge samt 2 med korn <strong>från</strong> Ryssland.<br />
I barlast afgingo 4 ång- <strong>och</strong> 9 segelfartyg.<br />
Af <strong>de</strong> norska fartygen ank<strong>om</strong>mo med last 37 ång- <strong>och</strong> 22 segelfartyg,<br />
hvaraf 3 med trä <strong>från</strong> Norge, 11 med dito <strong>från</strong> Sverige, 4 med dito <strong>från</strong><br />
Nordamerika. Med is ank<strong>om</strong>mo 6 segel- <strong>och</strong> 2 ångfartyg <strong>från</strong> Norge. Ångfartygen,<br />
mesta<strong>de</strong>ls befrakta<strong>de</strong> pr månad, ank<strong>om</strong>mo med last af styckegods.<br />
I barlast afgingo 9 ång- <strong>och</strong> 11 segelfartyg.<br />
Utfrakter erhöllo med alfa 8 till Skottland, med garfvarebark 3 till Portugal,<br />
med krollspint 2 till Nordamerika, med kork 2 till Skottland samt med<br />
korn <strong>och</strong> diverse 2 till Norge. Med styckegods <strong>och</strong> vin utfrakta<strong>de</strong>s 29 ångfartyg<br />
till Frankrike.<br />
Insegla<strong>de</strong> bruttofrakter voro (oberäknadt hamnar, hvilka sakna vicekonsuler):
652<br />
Me<strong>de</strong>lfrakterna i frcs pr ton voro i allmänhet un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> mellan nedanståen<strong>de</strong><br />
hamnar följan<strong>de</strong>:<br />
4 norska sjömän pàmönstra<strong>de</strong>s på norska fartyg.<br />
Inga fall af rymningar hafva förek<strong>om</strong>mit, hvilket tor<strong>de</strong> hafva sin grund<br />
uti sv<strong>år</strong>igheten att åter igen få hyra.<br />
Till Algeriet ank<strong>om</strong>mo af alla flaggor:<br />
Tontalet på <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1888 intagit <strong>de</strong>t sjette<br />
rummet i ordningen, k<strong>om</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> i <strong>de</strong>t fjer<strong>de</strong>. Den italienska skeppsfarten<br />
har förminskats i betydlig grad, hvilken <strong>om</strong>ständighet man måste söka i<br />
<strong>de</strong>n fransk-italienska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktatens upphöran<strong>de</strong>, s<strong>om</strong> numera gör <strong>de</strong>t sv<strong>år</strong>t<br />
för <strong>de</strong> italienska fartygen att besöka Algeriets hamnar, emedan hamnumgäl<strong>de</strong>rna<br />
äro för höga för att kunna konkurrera med <strong>de</strong> af Frankrike gynna<strong>de</strong> nationerna.<br />
Af samma skäl har Algeriets export till mo<strong>de</strong>rlan<strong>de</strong>t ökats på Italiens bekostnad.<br />
Uti <strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf härröran<strong>de</strong> lifligare skeppsfarten <strong>de</strong>ltogo äfven Sverige <strong>och</strong> Norge<br />
med <strong>de</strong> ångfartyg, s<strong>om</strong> af franska k<strong>om</strong>panier befrakta<strong>de</strong>s i s. k. time-charters,<br />
emedan <strong>de</strong>samma i saknad af tillräckligt tontal måste hänvända sig till utlan<strong>de</strong>t<br />
för att <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s få sina behof fyllda.<br />
Till Tunisien ank<strong>om</strong>mo <strong>år</strong> 1305 (<strong>från</strong> 13 oktober 1888 t. o. m. 12<br />
oktober <strong>1889</strong>) 7,024 fartyg <strong>om</strong> 1,837,880 ton, medföran<strong>de</strong> 213,415 ton varor<br />
<strong>och</strong> 44,000 passagerare. Deribland voro 9 svenska <strong>och</strong> norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
3,995 ton. Vär<strong>de</strong>t af importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena uppgick till<br />
346,491 piastres.<br />
Med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg inför<strong>de</strong>s trävaror direkt<br />
<strong>från</strong> Sverige
653<br />
<strong>från</strong> Norge<br />
eller tillsammans 29 laster <strong>om</strong> 12,027 ton.<br />
Hela trävaruinförseln till Algeriet var <strong>1889</strong> enligt tullens uppgift följan<strong>de</strong>:<br />
Från Sverige inför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> enligt tullverkets uppgift till Algeriet,<br />
bjelkar 24 st., hyfla<strong>de</strong> golfbrä<strong>de</strong>r 108,000 kg., likörer 410 liter, master 16 st.<br />
Från Norge likale<strong>de</strong>s: is kg. 2,800,000, likörer 220 liter, spik 1,420 kg.,<br />
öl 387 liter, saltad fisk kg. 487.<br />
Ofvanståen<strong>de</strong> uppgifter öfver <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> import på Algeriet utvisa<br />
emellertid endast hvad s<strong>om</strong> direkt införts, enär <strong>de</strong> varor, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>lastats i<br />
någon hamn, af tullverket upptagas sås<strong>om</strong> k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>från</strong> sista inlastningsorten.<br />
Vär<strong>de</strong>t af Algeriets hela import <strong>och</strong> export un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> har ännu icke<br />
blifvit utarbetadt, men föreligger <strong>de</strong>tsamma för <strong>år</strong> 1888, un<strong>de</strong>r hvilket <strong>år</strong> vär<strong>de</strong>t<br />
af importen uppgick till 216,184,000 fi-cs, hvilket jemfördt med föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>, då importen uppgick till 220,094,000 frcs, utvisar en förminskning af<br />
3,910,000 frcs.<br />
Vär<strong>de</strong>t på <strong>de</strong> exportera<strong>de</strong> artiklarna är <strong>de</strong>remot i stigan<strong>de</strong>. Såle<strong>de</strong>s utför<strong>de</strong>s<br />
<strong>år</strong> 1888 för 210,638,000 frcs varor, medan un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1887 vär<strong>de</strong>t utgjor<strong>de</strong><br />
200,440,000 frcs, hvaraf framg<strong>år</strong> en tillökning af 10,198,000 frcs.<br />
Såväl i anseen<strong>de</strong> till exporten s<strong>om</strong> importen intager Frankrike förnämsta<br />
platsen. Importen <strong>de</strong>ri<strong>från</strong> belöpte sig till frcs 144,482,000 <strong>år</strong> 1888 <strong>och</strong><br />
157,035,000 <strong>år</strong> 1887, men exporten uppgick till 171,664,000 frcs <strong>år</strong> 1888<br />
<strong>och</strong> 151,478,000 <strong>år</strong> 1887. I närmaste rummen följa England, Spanien, Italien<br />
etc. De Förena<strong>de</strong> rikenes <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sutbyte var: import till Algeriet <strong>år</strong> 1888<br />
frcs 1,295,993 <strong>och</strong> <strong>år</strong> 1887 frcs 847.060; export <strong>från</strong> Algeriet <strong>år</strong> 1888 frcs<br />
3,517 <strong>och</strong> <strong>år</strong> 1887 frcs 229,890.<br />
Tillökningen i exporten härrör af <strong>de</strong> stora uppodlingar, s<strong>om</strong> öfverallt<br />
företagas i Algeriet, dock har lan<strong>de</strong>t äfven varit gynnadt af jemförelsevis rika
654<br />
skördar. Hveteskör<strong>de</strong>n utföll god, <strong>och</strong> gynna<strong>de</strong>s exporten <strong>de</strong>raf (hvilken var<br />
331,291 qvintaler större än un<strong>de</strong>r foregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>och</strong> s<strong>om</strong> till största <strong>de</strong>len gick<br />
till Frankrike) af <strong>de</strong>n på hvetet påsatta införselstullen, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t kun<strong>de</strong><br />
uthärda <strong>de</strong>n utländska konkurrensen.<br />
Utförseln af f<strong>år</strong> steg äfven betydligt un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et. Algeriet öfversän<strong>de</strong> till<br />
<strong>de</strong>n franska markna<strong>de</strong>n 1,038,890 stycken eller en tillökning mot föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> af 245,775 f<strong>år</strong>. Det stora antalet af främlingar, s<strong>om</strong> besökte verldsutställning<br />
i Paris, bidrog i väsentlig mån till <strong>de</strong>nna förökning, men tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>nna<br />
ifriga förfrågan <strong>från</strong> Frankrike äfven <strong>och</strong> i synnerhet bero på införselförbu<strong>de</strong>t<br />
af f<strong>år</strong> <strong>från</strong> Tyskland <strong>och</strong> Österrike.<br />
Exporten af råa djurhudar steg med 384,187 kg. Un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>samma endast med sv<strong>år</strong>ighet försäljas, men finna numera stor åtgång<br />
i Frankrike, allt efter s<strong>om</strong> <strong>de</strong> algieriska exportörerna nedsatt sina priser, hvilket<br />
möjliggjort en konkurrens med Australien, s<strong>om</strong> förut ha<strong>de</strong> största markna<strong>de</strong>n i<br />
Frankrike.<br />
Äfven <strong>de</strong> algieriska vinerna äro föremål för en stigan<strong>de</strong> efterfrågan, hvilket<br />
tydligen visas gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n jemt tilltagan<strong>de</strong> utförseln. Såle<strong>de</strong>s utför<strong>de</strong>s 319,211 hl.<br />
mer än un<strong>de</strong>r 1888, <strong>och</strong> hoppas man på ännu betydligare export. Nya planteringar<br />
företagas beständigt, <strong>och</strong> uppnås goda resultat på alla håll. Lyckligtvis<br />
är Algeriet ännu nästan förskonadt <strong>från</strong> phylloxeran, ty hittills har <strong>de</strong>nna sjukd<strong>om</strong><br />
egentligen endast förek<strong>om</strong>mit i närheten af Philippeville <strong>och</strong> Tlemcen, på<br />
hvilka platser man dock hoppas att kunna begränsa <strong>de</strong>n.<br />
Medan exporten af vin tilltager, aftager införseln <strong>de</strong>raf. De italienska<br />
vinerna hafva nästan fullk<strong>om</strong>ligt upphört att utbjudas på härvaran<strong>de</strong> marknad<br />
<strong>och</strong> af <strong>de</strong> spanska införas endast mindre qvantiteter.<br />
Efterståen<strong>de</strong> lemnas en tabell öfver AIgeriet3 vinproduktion.<br />
Liks<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> öfversvämma<strong>de</strong>s äfven un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> <strong>de</strong>lar af<br />
Algeriet af gräshoppor. Skadan, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa insekter åstadk<strong>om</strong>mo, var likväl<br />
icke så betydlig s<strong>om</strong> förut, enär man redan gen<strong>om</strong> att uppsöka <strong>och</strong> förstöra<br />
<strong>de</strong>ras ägg i någon mån förminska<strong>de</strong> <strong>de</strong>ras antal. Sålunda hopsamla<strong>de</strong>s ungefär<br />
500,000 dubbla <strong>de</strong>kaliter ägg, hvilket representerar ungefär 4 milliar<strong>de</strong>r gräshoppor<br />
eller ett antal 6 à 7 gånger större än <strong>de</strong>t, s<strong>om</strong> kunnat hopsamlas efter<br />
äggens utkläckan<strong>de</strong>. Gräshopporna förek<strong>om</strong>mo dock i sådan mängd, att <strong>de</strong>n<br />
civila befolkningen, s<strong>om</strong> uppbådats för att tillintetgöra <strong>de</strong>m, icke var tillräcklig,<br />
utan måste ungefär 10,000 man trupper ännu <strong>de</strong>rtill reqvireras.<br />
I Tunisien rå<strong>de</strong>r f. n. en ganska sv<strong>år</strong> kris. Bland orsakerna <strong>de</strong>rtill angifver<br />
<strong>de</strong>n koniité, s<strong>om</strong> nyligen un<strong>de</strong>rsökte <strong>de</strong>nna fråga, bland annat <strong>de</strong>t mycket<br />
vanliga felsteget hos franska regeringen att vilja genast behandla folk un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ss<br />
* Uppgift saknas.
655<br />
myndighet sås<strong>om</strong> voro <strong>de</strong> franska un<strong>de</strong>rsåtar <strong>och</strong> på <strong>de</strong>m tillämpa utan något<br />
öfvergångsstadium sina lagar <strong>och</strong> institutioner. Man betraktar araberna sås<strong>om</strong><br />
franske skattskyldige, <strong>och</strong> utlagor affordras lika reguliärt utan försköning äfven<br />
un<strong>de</strong>r missväxt<strong>år</strong>, då vanligen un<strong>de</strong>r beyernas regering skatter i sådant fall<br />
efterskänktes. Araberna hafva <strong>de</strong>rför un<strong>de</strong>r dåliga <strong>år</strong> så utblottats, att <strong>de</strong> icke<br />
kunnat draga för<strong>de</strong>l af <strong>de</strong> goda. Dessut<strong>om</strong> anser nämnda koniité en mängd<br />
dyrbara allmänna arbeten för onyttiga, <strong>och</strong> bor<strong>de</strong> man i stället tillgodose åkerbrukets<br />
intressen i första hand.<br />
Mot <strong>de</strong>t första af <strong>de</strong>ssa argumenter måste emellertid invändas, att araberna<br />
sjelfva äro nöjdare med <strong>de</strong>t nya systemet, ty <strong>de</strong> äro åtminstone nu säkra att<br />
icke sås<strong>om</strong> förut betala samma skatter flera gånger till oärlige kai<strong>de</strong>r, <strong>och</strong> efter<br />
missväxt erhålla <strong>de</strong> åtminstone hjelp till utsä<strong>de</strong>.<br />
Man hoppas numera att affärerna skola uppbl<strong>om</strong>stra sedan Frankrike gen<strong>om</strong><br />
lag af <strong>de</strong>n 19 <strong>de</strong>nnes medgifvit tullfri införsel <strong>från</strong> Tunisien af vissa <strong>de</strong>ss exportartiklar<br />
sås<strong>om</strong> spanmål, boskap, fogel, vin <strong>och</strong> vindrufvor.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n nio<strong>år</strong>iga franska ockupationen har Tunisien onekligen gjort stora<br />
framsteg, tack vare just <strong>de</strong>t reguliära indrifvan<strong>de</strong>t af skatterna <strong>och</strong> <strong>de</strong>n stränga<br />
kontrollen <strong>de</strong>rvid.<br />
Generalkonsulatets <strong>han<strong>de</strong>l</strong>smuseum. Norska af<strong>de</strong>lningen är i <strong>de</strong>t närmaste<br />
färdig <strong>och</strong> kan redan nu mottaga utlofva<strong>de</strong> prof på vilkor. s<strong>om</strong> uppgifvits i<br />
<strong>år</strong>sberättelsen för <strong>år</strong> 1885.<br />
Sagförer G. Henriksen i Christiania eger ofta direkt ångbåtsfürbin<strong>de</strong>lse till<br />
Alger <strong>och</strong> skall helt säkert låta gratis transportera hit hvad, s<strong>om</strong> inlemnas till<br />
hon<strong>om</strong>.<br />
Sundhetstillstån<strong>de</strong>t bå<strong>de</strong> i Algeriet <strong>och</strong> i Tunisien är utmärkt godt.<br />
Akyab <strong>de</strong>n 9 april 1890.<br />
(Årsberättelse for <strong>1889</strong>.)<br />
J. A. Nordström.<br />
Hamnen besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 2 norska fartyg <strong>om</strong> 4.908 ton, hvilka<br />
ank<strong>om</strong>mo i barlast <strong>och</strong> afgingo med last af ris. Exporten häri<strong>från</strong> utgöres<br />
förnämligast af ris <strong>och</strong> paddy, hvaraf gingo till Europa 75,014 ton <strong>och</strong> till<br />
kustplatserna 19,295 ton. Skör<strong>de</strong>n var <strong>de</strong>n minsta allt sedan <strong>år</strong> 1871, beroen<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>ls på stora öfversvämningar i oktober 1888, <strong>de</strong>ls på ihållan<strong>de</strong> torka<br />
i <strong>de</strong>t följan<strong>de</strong>. Priset på paddy var vid säsongens början rup. 32, men steg<br />
sedan till rup. 35, då producenterna höllo pà varan, <strong>och</strong> gick upp äuda till<br />
40 rup. gen<strong>om</strong> plötslig efterfrågan <strong>från</strong> Indien. Gen<strong>om</strong>snittspriset på ris kan<br />
sättas till 34 rup., motsvaran<strong>de</strong> 4 sh. 3 d. pr cwt f. o. b. Frakten notera<strong>de</strong>s<br />
i början af säsongen för ångare till 35 sh. <strong>och</strong> för seglare till 30 sh.; vid<br />
knapp tillgång på tonnage erhöllo ångare längre fram ända till 50 sh. I gen<strong>om</strong>snitt<br />
kan frakten anslås till 40 sh. för ångare <strong>och</strong> 35 sh. för seglare.<br />
Ingen direkt import eg<strong>de</strong> rum <strong>från</strong> Europa.<br />
F. Müller.
La Valetta (Malta) <strong>de</strong>n 27 mars 1890.<br />
656<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:<br />
Un<strong>de</strong>r samtliga flaggor ank<strong>om</strong>mo 4,307 ångare <strong>och</strong> 1,323 seglare eller<br />
tillsammans 5,630 fartyg med en drägtighet af 5,298,902 ton mot 5.853 fartyg<br />
<strong>om</strong> 5,252,628 ton <strong>år</strong> 1888. S<strong>om</strong> vanligt voro <strong>de</strong> britiska fartygen afgjordt<br />
talrikast, nämligen 3,578 ångare <strong>om</strong> 4,625,741 ton.<br />
Den alltid betydliga införseln af kol uppgick un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et till bortåt 600,000<br />
ton, hvaraf mer än två tredje<strong>de</strong>lar <strong>från</strong> Cardiff. Frakten variera<strong>de</strong> mellan 8<br />
<strong>och</strong> 10 sh. pr ton. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets första qvartal voro priserna f. o. b. för<br />
CardifF-kol 24 <strong>och</strong> för Newcastle 22 sh., <strong>de</strong>refter resp. 25 <strong>och</strong> 23 sh. Införseln<br />
af olja har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> trenne sista <strong>år</strong>en varit ungefär <strong>de</strong>nsamma eller<br />
<strong>om</strong>kr. 80,000 caffisi (à 20 É 4 1.); nästan allt förbrakas på platsen. Af hvete<br />
inför<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1888 134,936 salme (1 salme = 1 eng. imp. quarter). Mjöl hitk<strong>om</strong>mer<br />
i växan<strong>de</strong> qvantiteter, <strong>år</strong> 1888 öfver 28,000 maltesiska qvintaler (à<br />
80 kg.), nästan uteslutan<strong>de</strong> <strong>från</strong> Donaulän<strong>de</strong>rna. Äfven af vin, spirituösa, öl<br />
<strong>och</strong> petroleum visar importen ständigt högre siffror.<br />
Bland v<strong>år</strong>a utförselsartiklar intager potatis ett vigtigt rum. Odlingen <strong>de</strong>raf<br />
utsträckes alltjemt, men sista <strong>år</strong>ets stränga torka var mycket hin<strong>de</strong>rlig <strong>och</strong> man<br />
kan knappast anslå <strong>år</strong>ets båda skördar högre än till 6,000 ton. Häraf exportera<strong>de</strong>s<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et två tredje<strong>de</strong>lar, förnämligast till Triest. Priset pr ton incl.<br />
emballage börja<strong>de</strong> med £ 10 à 11, men gick sedan ned ända till £ 4. 10<br />
Sättpotatis få vi mest <strong>från</strong> England <strong>och</strong> vexla<strong>de</strong> <strong>de</strong>n på härvaran<strong>de</strong> marknad<br />
mellan £ 4 <strong>och</strong> 7. 10 pr ton. Andra öns produkter äro lök, kummin <strong>och</strong><br />
apelsiner. Af <strong>de</strong> sistnämnda utför<strong>de</strong>s <strong>år</strong> 1888 öfver 120,000 dussin, men<br />
<strong>de</strong>nna siffra är jemförelsevis låg, beroen<strong>de</strong> på en sjukd<strong>om</strong> hos trä<strong>de</strong>n, hvilken<br />
man nu gör allt för att bekämpa. Cotonnine-industrien gör framsteg <strong>och</strong> äfven<br />
rena b<strong>om</strong>ullsväfna<strong>de</strong>r till klä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> möbeltyger hafva börjat tillvinna sig uppmärksamhet<br />
gen<strong>om</strong> vackra mönster. Några tvålfabriker arbeta sedan flera ar<br />
s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t synes med god förtjenst.<br />
James Gollcher.
Stettin <strong>de</strong>n 20 juli 1890.<br />
657<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
II.*<br />
Varu<strong>om</strong>sättningen i Stettin utgjor<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r Sr <strong>1889</strong> närmare två millioner<br />
ton. nämligen:<br />
Införselu 1,384.049 ton emot 1,176,911 ton <strong>år</strong> 1888<br />
Utför-eln 568.268 » » 006.484 > n> »<br />
Importen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et ökats med<br />
87,000 ton emot <strong>år</strong>et förut. Den utgjor<strong>de</strong> nämligen:<br />
<strong>från</strong> Sverige 167.120 ton eller 74,518 ton mer än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 188S<br />
» Norge 45,557 > J> 12.490 » >> >> »<br />
Exporten till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, s<strong>om</strong> äfven ökats, utgjor<strong>de</strong>:<br />
till Sverige.. 73,044 ton eller 21.902 ton mer än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888<br />
j> Norge 21,328 y >> 340 » » >< »<br />
De artiklar, s<strong>om</strong> åstadk<strong>om</strong>mo stegringen i importen frän Sverige, voro<br />
hufvudsakligen:<br />
Jeruinalm. hvaraf importen ökats med.. 38.766 ton<br />
Sten >' • » 788 >•<br />
Tjära )• ) >' 203 >><br />
Importen <strong>från</strong> Norge s'eg uti följan<strong>de</strong> artiklar:<br />
Sten med 2,396 ton<br />
Fältspat >• 6.039 v<br />
Sill. saltad :•• 1.520 >•<br />
Kalk. fosfors. » ... - 1,471 y<br />
Svafvelkis >• 1,027 »<br />
Uti importen <strong>från</strong> Sverige eg<strong>de</strong> ingen betydligare förminskning rum uti<br />
någon artikel, hvaremot importen frän Norge af kli minskats mod närmare<br />
1,150 ton <strong>och</strong> af tjära med öfver 1.000 ton.<br />
Efterföljan<strong>de</strong> tabeller utvisa Stettius hufvudsakligate import <strong>från</strong> samt<br />
export till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena un<strong>de</strong>r är 1SS9.<br />
Varornas mängd är angifven i ton <strong>om</strong> 1.000 kg.<br />
* Afd. I., se sid. 13S.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 42
658<br />
Import.
659<br />
Export.
660
661<br />
Sill. Stettins import af sill uppgick un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förgångna <strong>år</strong>et till:<br />
hvilket utvisar en stegring i importen af tillsammans 115,745 t:r emot <strong>år</strong> 1888<br />
<strong>och</strong> 33,526 t:r emot <strong>de</strong>t hittills största import<strong>år</strong>et 1885. Det framg<strong>år</strong> äfven<br />
<strong>de</strong>raf, att importen af svensk sill steg <strong>från</strong> c:a 9,600 till 49,500 t:r, <strong>och</strong> att<br />
importen af norsk vara steg fråu 130,571 till e:a 161,000 t:r.<br />
Orsaken till <strong>de</strong>nna öka<strong>de</strong> import tor<strong>de</strong> kunna tillskrifvas <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten,<br />
att priset för kött <strong>och</strong> andra lifsförnö<strong>de</strong>nheter un<strong>de</strong>r hösten stod mycket<br />
högt; priset för potatis <strong>de</strong>remot lågt.<br />
Hvad specielt <strong>de</strong>n svenska sillen ang<strong>år</strong>, så har <strong>de</strong>nsamma un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna<br />
<strong>år</strong>et varit af stor bety<strong>de</strong>lse i härvaran<strong>de</strong> sill<strong>han<strong>de</strong>l</strong>.<br />
Omsättningen belöpte sig tillsammans å:<br />
43.4S0 t:r gammal vara <strong>och</strong><br />
3.(334 B ny »<br />
Afsättningen af gammal svensk sill un<strong>de</strong>rlätta<strong>de</strong>s på v<strong>år</strong>en mycket af <strong>de</strong>n<br />
förbättra<strong>de</strong> behandling, s<strong>om</strong> varan nu i allmänhet åtnjuter i Sverige af <strong>de</strong> billiga<br />
prisen, samt af bristen på små sorter utaf skotsk <strong>och</strong> norsk vara.<br />
Han<strong>de</strong>ln var intill mars månads utgång mycket liflig, med priser för Fulls<br />
å mark 15 — 20 <strong>och</strong> för Spents eller T<strong>om</strong>sill mark 12—16. Då varmare<br />
vä<strong>de</strong>rlek inträd<strong>de</strong>, stocka<strong>de</strong> sig emellertid afsättningen, <strong>och</strong> prisen för Fulla<br />
gingo ned till mark 8—11.<br />
Gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n varma vä<strong>de</strong>rleken blefvo åtskilliga partier <strong>från</strong> Sverige för<strong>de</strong>rfva<strong>de</strong><br />
på grund af otillräcklig saltning.<br />
Afven på ny svensk Fulls utveckla<strong>de</strong> sig gent emot <strong>de</strong>n ringa tillgången å<br />
skotsk Grownfulls un<strong>de</strong>r första hälften af <strong>de</strong>cember en mycket liflig efterfrågan,<br />
<strong>och</strong> eg<strong>de</strong> god <strong>om</strong>sättning mm till mark 23—27 för Fulls <strong>och</strong> 18—21 för<br />
Medium Fulls, men vid <strong>de</strong>ssa pris förhöll sig inlan<strong>de</strong>t afvaktan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> blefvo<br />
<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r andra hälften af <strong>de</strong>cember månad hit ank<strong>om</strong>na partierna nästan alla<br />
lagra<strong>de</strong>. Spents blef till <strong>och</strong> med vid <strong>de</strong> lägsta fordringar helt <strong>och</strong> hållet försummad.<br />
Af färsk svensk sill k<strong>om</strong>mo un<strong>de</strong>r vintermåna<strong>de</strong>rna betydliga qvantiteter i<br />
markna<strong>de</strong>n, hvilka alla <strong>om</strong>sattes till låga pris.<br />
Det kan antagas sås<strong>om</strong> säkert att <strong>de</strong>n svenska sillen såväl i saltadt s<strong>om</strong> i<br />
färskt tillstånd k<strong>om</strong>mer att mer uppmärksammas å härvaran<strong>de</strong> marknad än förr<br />
varit fallet, isynnerhet s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n af <strong>de</strong> flesta svenska saltarne antagna beredningen<br />
af fisken efter skotsk metod här vinner köparnes erkännan<strong>de</strong>.<br />
Afsättningen utaf norsk sill för<strong>de</strong>la<strong>de</strong> sig på:<br />
65,524 t:r gammal fetsill <strong>och</strong><br />
91,772 » ny )><br />
Han<strong>de</strong>ln med gammal fetsill led un<strong>de</strong>r v<strong>år</strong>en mycket till följd af bristen<br />
på me<strong>de</strong>lsorterna KK <strong>och</strong> K. Såväl förrå<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> tillförseln utgjor<strong>de</strong>s nämligen<br />
till största <strong>de</strong>len af <strong>de</strong> stora märkena KKK <strong>och</strong> KKKK, hvilka sorter<br />
uti större poster endast med sv<strong>år</strong>ighet kun<strong>de</strong> afsäüas.
662<br />
Det ringa qvantum, s<strong>om</strong> af KK <strong>och</strong> K k<strong>om</strong> i markna<strong>de</strong>n, utrym<strong>de</strong>s genast<br />
till jemförelsevis höga pris, <strong>de</strong> stora märkena <strong>de</strong>remot kun<strong>de</strong>, oaktadt prisen<br />
oupphörligt blefvo nedsatta, icke helt <strong>och</strong> hållet utrymmas till <strong>år</strong>ets slut.<br />
Prisen voro sås<strong>om</strong> följer:<br />
Af ny fetsill inträffa<strong>de</strong> <strong>de</strong> första smärre posterna inemot juli månads utgång,<br />
men <strong>de</strong>n regelbundna större tillförseln börja<strong>de</strong> först i augusti. Afsättningen<br />
var till en början liflig, men stilla<strong>de</strong> något af un<strong>de</strong>r loppet af augusti <strong>och</strong><br />
september måna<strong>de</strong>r. Un<strong>de</strong>r oktober tog <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n se<strong>de</strong>rmera en ovanligt stor<br />
utsträckning <strong>och</strong> var äfven un<strong>de</strong>r november <strong>och</strong> <strong>de</strong>cember måna<strong>de</strong>r jemförelsevis<br />
rätt betydlig. De stora sorterna, s<strong>om</strong> voro mycket knappa, blefvo städse högt<br />
betalda; för <strong>de</strong> andra sorterna <strong>de</strong>remot nedgingo prisen plötsligt i september<br />
månad mycket lågt <strong>och</strong> hafva sedan icke stigit.<br />
Prisen voro:<br />
Ultimo <strong>de</strong>cember funnos 2,374 t:r gammal <strong>och</strong> 29,592 t:r ny sill.<br />
Oaktadt såväl i Sverige s<strong>om</strong> i Norge un<strong>de</strong>r senare <strong>år</strong>en många förbättringar<br />
åstadk<strong>om</strong>mits i sillens behandling, packning, sortering samt äfven livad<br />
tunnornas beskaffenhet beträffar, så är <strong>de</strong>t gent emot skottarnes <strong>och</strong> holländarnes<br />
stora ansträngningar dock af nö<strong>de</strong>n, att sträfvan<strong>de</strong>na i <strong>de</strong>nna riktning fortsättas<br />
med största ifver.<br />
Af skotsk sill <strong>om</strong>sattes un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t gångna <strong>år</strong>et:<br />
50,390 t:r gammal ostkustsill<br />
271,809 »ny »<br />
10,610 » » matjessill.<br />
Lagret af gammal ostkustsill utgjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n 1 januari 1890 49,144 t:r,<br />
hvaraf 34,106 t:r Crownfulls <strong>och</strong> ostämplad Fullsill. Se<strong>de</strong>rmera inför<strong>de</strong>s blott<br />
1,341 t:r. Förrå<strong>de</strong>n af <strong>de</strong> mindre sorterna utrym<strong>de</strong>s redan un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första 3<br />
måna<strong>de</strong>rna till stigan<strong>de</strong> pris. Crownmatties betinga<strong>de</strong> i början af januari 24—<br />
26 mark <strong>och</strong> steg i mars till mark 26—28. Crownmixed <strong>och</strong> Crownihlen,<br />
s<strong>om</strong> i början af januari betala<strong>de</strong>s med mark 22—24, utrym<strong>de</strong>s i slutet af maj<br />
till mark 25—27. För Crownfulls var stämningen i början af <strong>år</strong>et fast, <strong>och</strong><br />
priserna höj<strong>de</strong> sig uti januari månad <strong>från</strong> mark 25—31 till 26—31, i februari<br />
till mark 28—32'50 <strong>och</strong> i mars till mark 29—33. Från medio af sistnämn<strong>de</strong><br />
månad förminska<strong>de</strong> sig lagren, men endast mycket långsamt, <strong>och</strong> prisen veko i<br />
april månad tillbaka till mark 28—31, i maj till mark 26—29, i juni till<br />
mark 23—26 <strong>och</strong> i juli till mark 22—24, till hvilket pris restlagret försål<strong>de</strong>s.<br />
Han<strong>de</strong>ln med matjessill var till följd af <strong>de</strong>n ogynsamma fångsten af begränsadt<br />
<strong>om</strong>fång. God qvalitet var städse knapp, <strong>och</strong> prisen uppnåd<strong>de</strong> <strong>de</strong>rför
663<br />
tidtals en höjd af mark 130—160 för Castlebay <strong>och</strong> mark 80—100 för förtullad<br />
St<strong>om</strong>oway saltning, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att för förtullad vanlig vara betala<strong>de</strong>s<br />
c:a 70—100 mark resp. 30—60 mark.<br />
Få ny skotsk ostkustsill herska<strong>de</strong> <strong>från</strong> slutet af juni månad, då <strong>de</strong>n första<br />
större tillförseln k<strong>om</strong> i markna<strong>de</strong>n, intill augusti månads utgång en ut<strong>om</strong>or<strong>de</strong>ntligt<br />
liflig efterfrågan, <strong>och</strong> blefvo <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>nna tid hitk<strong>om</strong>na lasterna<br />
nästan utan undantag sålda direkt <strong>från</strong> fartyget.<br />
Se<strong>de</strong>rmera blefvo <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>na partierna för stora för att genast kunna<br />
afsättas, men efterfrågan förblef dock fortfaran<strong>de</strong> rätt stark, <strong>och</strong> lagren utgjor<strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>n 81 <strong>de</strong>cember endast 53,889 t:r, hvaraf c:a 14,000 t:r Yarmouths Fullsill<br />
ha<strong>de</strong> importerats un<strong>de</strong>r senare hälften af <strong>de</strong>cember.<br />
Till följd af rikligt utbjudan<strong>de</strong> af små sorter voro prisen för <strong>de</strong>ssa låga<br />
un<strong>de</strong>r hösten <strong>och</strong> måttliga äfven för Crownfulls <strong>och</strong> ostämplad Fulls, ehuru<br />
importen <strong>de</strong>raf var mindre än vanligt.<br />
Följan<strong>de</strong> tabell utvisar prisen för oförtullad vara un<strong>de</strong>r senare <strong>de</strong>len af<br />
uret:<br />
Jem. Han<strong>de</strong>ln härmed uti Tyskland var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> i allmänhet<br />
mycket liflig. Stora leveranser för statens jernvägar, för marinen oeh för<br />
militäriska ändamål hafva gifvit jem- <strong>och</strong> stålverken, maskinindustrien samt<br />
fabrikerna för jernartiklar ett öfverflöd på uppdrag <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> äfven sysselsättning<br />
för en längre tid.<br />
På grund häraf <strong>och</strong> till följd af <strong>de</strong> ogynsamma arbetsförhållan<strong>de</strong>na samt då<br />
<strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> såväl kolgrufvorna s<strong>om</strong> jern- <strong>och</strong> stålverken voro efter med sina leveranser<br />
oeh en stegrad efterfrågan <strong>de</strong>rutaf blef följ<strong>de</strong>n, hafva prisen för råmaterial,<br />
kol, koks <strong>och</strong> tackjern sedan slutet af andra qvartalet erfarit betydliga<br />
prisförhöjningar.<br />
Importen af jern till Stettin har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förgångna <strong>år</strong>et ökats emot<br />
<strong>år</strong>et förut <strong>och</strong> har, hvad tackjern beträffar, c:a 33,000 ton införts mer än<br />
<strong>år</strong> 1888.<br />
Det svenska stångjernet har dock icke kunnat <strong>de</strong>ltaga i <strong>de</strong>n stegra<strong>de</strong> införseln,<br />
utan har importen <strong>de</strong>raf nedgått med 625 ton emot <strong>år</strong>et förut. Detta<br />
tor<strong>de</strong> bero på, att <strong>de</strong>t valsa<strong>de</strong> tyska jernet mångenstä<strong>de</strong>s fått träda i <strong>de</strong>t svenska<br />
jernets ställe, då <strong>de</strong>t tyska är 1 à 3 mark billigare, när tullen för <strong>de</strong>t svenska<br />
blifvit erlagd.<br />
Då <strong>de</strong>t svenska jernet <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 stod lågt i pris, men un<strong>de</strong>r<br />
föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>de</strong>remot högt, tor<strong>de</strong> äfven <strong>de</strong>tta hafva föranledt köparne att<br />
<strong>de</strong>lvis intaga en afvaktan<strong>de</strong> hållning, för att un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n realisera sina lager.<br />
För svenskt såväl s<strong>om</strong> för annat jern var markna<strong>de</strong>n i början af <strong>år</strong>et<br />
mycket stilla till följd af <strong>de</strong>n långa <strong>och</strong> stränga vintern.<br />
Prisen för svenskt jern visa<strong>de</strong> <strong>de</strong>rför un<strong>de</strong>r första half<strong>år</strong>et ingen större<br />
förändring, men följ<strong>de</strong> <strong>de</strong>refter stegringen för annat jern, <strong>och</strong> ha<strong>de</strong> prisen för<br />
smidt <strong>och</strong> valsadt svenskt stångjern samt spikjern intill <strong>år</strong>ets slut stigit med<br />
c:a i—5 mark pr 100 kg., allt efter qvaliteten.
664<br />
Skotsk Warraots, s<strong>om</strong> vid <strong>år</strong>ets början notera<strong>de</strong>s 42 sh., föll un<strong>de</strong>r första<br />
måna<strong>de</strong>n till 40 sh. 10'/2 d., men togo affärerna <strong>de</strong>refter ett gynsammare förlopp,<br />
hvarför priset så småning<strong>om</strong> steg <strong>och</strong> notera<strong>de</strong>s i september månad 47 sh.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets sista qvartal börja<strong>de</strong> emellertid spekulationen att gripa in,<br />
<strong>och</strong> steg priset på grund <strong>de</strong>raf så högt, att <strong>de</strong>tsamma vid <strong>år</strong>ets slut notera<strong>de</strong>s<br />
64 sh.<br />
Priset för Cleveland taekjern steg <strong>från</strong> 33 sh, 7'/.. d. till 68 sh. i slutet<br />
af november, men nedgick <strong>de</strong>refter till 62 sh. 6 d.<br />
Bly har, oafsedt tidtals återk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> tillbakagång, haft en fast ten<strong>de</strong>ns.<br />
Koppar har till följd af ringens fall uti mars månad gått ned c:a £ 50 pr ton,<br />
<strong>och</strong> ha<strong>de</strong> prisen vid <strong>år</strong>ets slut icke visat någon märkbar stegring.<br />
Jernmalm. Importen till Stettin af jernmalm <strong>från</strong> Sverige har un<strong>de</strong>r är<br />
<strong>1889</strong> åter betydligt ökats mot <strong>år</strong>et förut, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer sannolikt importen att<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1890 antaga ännu större dimensioner, då, förut<strong>om</strong> Köping <strong>och</strong> Oxelösund,<br />
äfven Luleå skall aflasta en större qvantitet malm.<br />
Trä. LagreD voro vid <strong>år</strong>ets början af begränsadt <strong>om</strong>fång. Tillförseln<br />
var äfven un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ets lopp ej så sär<strong>de</strong>les riklig, då vattenförbin<strong>de</strong>lsen mellan<br />
Weichsel <strong>och</strong> Ö<strong>de</strong>r visat sig allt mer <strong>och</strong> mer otillräcklig.<br />
Af ekplankor verka<strong>de</strong> <strong>de</strong>n ringa tillförseln på priserna så, att <strong>de</strong>ssa stego,<br />
<strong>och</strong> ha<strong>de</strong> varan en god efterfrågan, utan att behofvet kun<strong>de</strong> blilva tillfredsstäldt.<br />
Tunna ekplankor, s<strong>om</strong> för <strong>de</strong>t mesta användas till skeppsbyggnad, blefvo<br />
ytterst försumma<strong>de</strong>. De ofvannämnda tjocka plankorna användas nästan uteslutan<strong>de</strong><br />
till byggan<strong>de</strong>t af jernvägsvagnar i England.<br />
Han<strong>de</strong>ln med furuträ var af stort <strong>om</strong>fång. Efterfrågan <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t var<br />
un<strong>de</strong>r första <strong>de</strong>len af <strong>år</strong>et mycket stor <strong>och</strong> betinga<strong>de</strong> <strong>de</strong> flesta sorterna 10 %<br />
högre pris.<br />
Ännu starkare var efterfrågan på furubjelkar, <strong>och</strong> räckte <strong>de</strong> små förrå<strong>de</strong>n<br />
icke till för att täcka behofven. Vär<strong>de</strong>t för dylik vara har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista<br />
två <strong>år</strong>en stigit med 75 %.<br />
Vär<strong>de</strong>t af <strong>de</strong> <strong>från</strong> Stettin till utlan<strong>de</strong>t exportera<strong>de</strong> trävarorna uppgick till<br />
4,059,819 mark.<br />
Stettins import af byggnads- <strong>och</strong> slöjdvirke uppgick till 111,331 ton,<br />
hvaraf 108,535 ton k<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> tyska Östersjöhamnar. Från Sverige inför<strong>de</strong>s<br />
1,046 ton, emot 2,204 ton un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut. Från Norge eg<strong>de</strong> ingen import<br />
rum.<br />
De trälaster, s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> Sverige, gingo för <strong>de</strong>t mesta vidare till<br />
Berlin.<br />
Vid befraktningar af pitprops uti Stettin måste uppmärksamheten starkt<br />
fästas <strong>de</strong>rpå, att propsen härstä<strong>de</strong>s endast mätes efter toppens smalaste diameter,<br />
hvarför fartyg ofta lasta 25 % mindre antal load än <strong>de</strong>ras antal nettoregisterton.<br />
Detta gäller vanligtvis endast furuprops.<br />
Spanmål. Af spanmål, mjöl <strong>och</strong> malt öfversteg införseln till Tyskland<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> utförseln med 2,491,599 ton, motsvaran<strong>de</strong> 1,499,725 ton un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> 1888, hvadan alltså <strong>de</strong>n qvantitet, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n inhemska produktionen icke<br />
kunnat täcka, är c:a 1 mill. ton större än un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888.<br />
I <strong>de</strong>n tyska råginförseln sjöle<strong>de</strong>s kun<strong>de</strong> Stettin icke på långt när <strong>de</strong>ltaga<br />
i samma grad s<strong>om</strong> eljest, emedan norra Ryssland ha<strong>de</strong> en mindre tillfredsställan<strong>de</strong><br />
skörd <strong>och</strong> på grund <strong>de</strong>raf ej ha<strong>de</strong> så mycket att erbjuda.<br />
Importen utgjor<strong>de</strong> äfven endast 68,729 ton, hvilket är öfver 100,000 ton<br />
mindre än <strong>år</strong> 1888.
665<br />
Den för Berlin bestämda införseln <strong>från</strong> Svarta Hafvet tog nämligen for<br />
<strong>de</strong>t mesta vägen öfver Hamburg, <strong>från</strong> hvilken plats äfven sydrysk <strong>och</strong> rumänsk<br />
spanmål hit införskrefs.<br />
Förut<strong>om</strong> hvete, hvaraf införseln ej uppgick till 1.000 ton, <strong>och</strong> räg, utgjor<strong>de</strong>s<br />
Stettins import un<strong>de</strong>r förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> af:<br />
hafre 84,911 ton emot 34,954 ton <strong>år</strong>et förut<br />
korn 21,444 » » 6.920 » » »<br />
Af spanmål hafva endast obetj"dliga qvantiteter införts <strong>från</strong> do Förena<strong>de</strong><br />
rikena.<br />
Mjöl. Af Stettins hela mjölutförsel, 50,733 ton, gingo 16,981 ton till<br />
Sverige <strong>och</strong> 9,525 ton till Norge, <strong>de</strong>t öfriga till största <strong>de</strong>len till Holland,<br />
Frankrike <strong>och</strong> tyska hamnar.<br />
Stettins export af mjöl till Sverige har gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n svenska mjöltullen<br />
blifvit mycket försv<strong>år</strong>ad, men <strong>de</strong>t oaktadt uppgick exporten till Sverige un<strong>de</strong>r<br />
förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> till 16,981 ton, hvilket endast är c:a 1,100 ton mindre än un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> 1887. År 1888 <strong>de</strong>remot utgjor<strong>de</strong> exporten till Sverige endast 11,098 ton.<br />
Till Norge uppgick exporten <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, sås<strong>om</strong> jag nyss nämnt, till 9,525<br />
ton, dr 1888 till 11,596 ton, <strong>år</strong> 18S7 till 10,929 <strong>och</strong> <strong>år</strong> 1886 till 9,324 ton.<br />
Orsaken till att Stettins
666<br />
Han<strong>de</strong>la med raffinad afstanna<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren näatan helt <strong>och</strong> hållet<br />
i brist på efterfrågan, först emot <strong>år</strong>ets slut uppträd<strong>de</strong> utlan<strong>de</strong>t s<strong>om</strong> köpare.<br />
Trän. Utaf fjol<strong>år</strong>ets import k<strong>om</strong>mo 1,481 ton <strong>från</strong> Norge, 667 ton <strong>från</strong><br />
Danmark samt 157 ton <strong>från</strong> England.<br />
Han<strong>de</strong>ln med trän var un<strong>de</strong>r hela <strong>år</strong>et i allmänhet temligen lugn, <strong>och</strong><br />
hafra <strong>de</strong>rför några större prisförändringar ej förek<strong>om</strong>mit.<br />
Vid <strong>år</strong>ets början var markna<strong>de</strong>n fast, <strong>och</strong> prisen stego något un<strong>de</strong>r mars<br />
månad, emedan un<strong>de</strong>rrättelse ingick <strong>från</strong> Norge att sälfångsten var föga gifvan<strong>de</strong>.<br />
Un<strong>de</strong>r s<strong>om</strong>maren sjönko prisen, men börja<strong>de</strong> på hösten åter att stiga.<br />
Vid början af <strong>år</strong>et kosta<strong>de</strong> Bergensisk brun lefvertran mark 18'50 <strong>och</strong><br />
vid <strong>år</strong>ets slut mark 19'60; ljusblank vara mark 25'60 <strong>och</strong> 24'60; samt Köpenhamns<br />
sältran mark 25'50 resp. mark 27, allt för förtullad vara.<br />
Sten. På grund af stora gaturegleringar i Stettin har behofvet utaf gatsten<br />
<strong>och</strong> granitplattor un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> betydligt stegrats.<br />
Gatstenen hitk<strong>om</strong> till största <strong>de</strong>len <strong>från</strong> Sverige <strong>och</strong> granitplattorna hufvudsakligen<br />
<strong>från</strong> Norge.<br />
Priset för gatstenen var c:a 7'50 mark <strong>och</strong> för granitplattorna c:a 8 mark<br />
pr Q-meter, fritt Stettin.<br />
Den för Berlin bestämda stenen <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena lossa<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ls i<br />
Stettin <strong>och</strong> <strong>de</strong>ls i Swinemün<strong>de</strong>.<br />
Importen af annan granit <strong>från</strong> Sverige, sås<strong>om</strong> svart granit etc, har äfven<br />
ökats emot <strong>år</strong> 1888; <strong>de</strong>nna sten har emellertid nästan uteslutan<strong>de</strong> gått vidare<br />
till Sydtyskland <strong>och</strong> Österrike.<br />
Krita. Till följd <strong>de</strong>raf, att en af härvaran<strong>de</strong> intressenter bildad ring <strong>de</strong>n<br />
s. k. Rügenska kritkonventionen, blifvit upplöst ha<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n med krita un<strong>de</strong>r<br />
förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> att kämpa med många sv<strong>år</strong>igheter.<br />
De betydliga förråd, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>nna ring här samlat, tryckte markna<strong>de</strong>n till<br />
<strong>de</strong>n grad, att prisen un<strong>de</strong>r några veckor sjönko 35 %. Importen af slammad<br />
krita <strong>från</strong> Sverige blef äfven härigen<strong>om</strong> mycket försv<strong>år</strong>ad, isynnerhet s<strong>om</strong> sådan<br />
vara är belagd med en tull af mark 3 pr 1,000 kilo.<br />
Stenkol. Exporten öfver Stettin af schlesiska <strong>och</strong> böhmiska stenkol har<br />
ökats <strong>från</strong> 11,000 ton un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 till 17,000 ton <strong>år</strong> <strong>1889</strong>. Af <strong>de</strong>ssa<br />
17,000 ton gingo 5,609 ton till Sverige <strong>och</strong> 276 ton till Norge.<br />
Priset för schlesiska stenkol steg un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t förgångna <strong>år</strong>et <strong>från</strong> 72—80<br />
till 85—89 pf. samt för böhmiska <strong>från</strong> 60—70 till 70—80 pf. pr 50 kg.<br />
En stor <strong>de</strong>l svenska <strong>och</strong> norska ångfartyg fyl<strong>de</strong> här sina behof af <strong>de</strong> utmärkta<br />
schlesiska kolen, <strong>och</strong> stäl<strong>de</strong> sig prisen då e:a 15—18 mark pr ton fritt<br />
i boxarne.<br />
Fältspat. Till följd af 1888 <strong>år</strong>s ringa tillförsel af goda qvaliteter stego prisen<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> till mark 30 à 32 pr ton för <strong>de</strong>n bästa varan.<br />
Tändstickor. Importen <strong>från</strong> Sverige belöpte sig un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> till 106 ton.<br />
Oaktadt <strong>de</strong>n utmärkta qvaliteten blifver afsättningen af svenska tändstickor<br />
mycket försv<strong>år</strong>ad på grund af <strong>de</strong> tyska tändstickornas billighet <strong>och</strong> då <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong><br />
en tull af mark 10 pr 100 kg. är pålagd utländskt fabrikat.<br />
Tvänne af Tysklands större tändsticksfabriker ligga uti Zanow i P<strong>om</strong>mern.<br />
Lingon. Importen hit <strong>från</strong> Sverige var jemförelsevis betydligt större än<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888. Denna ökning i importen tor<strong>de</strong> bero på att lingonskör<strong>de</strong>n i<br />
Tyskland utföll mindre gynsamt, samt att <strong>de</strong>n i min <strong>år</strong>sberättelse för <strong>år</strong> 1888<br />
<strong>om</strong>nämnda förpackning allt mer <strong>och</strong> mer använ<strong>de</strong>s af <strong>de</strong> svenska exportörerna.<br />
De 4 stora cementfabrikerna i <strong>och</strong> i närheten af Stettin ha<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
gångna <strong>år</strong>et full sysselsättning, då efterfrågan på cement <strong>från</strong> såväl inlan<strong>de</strong>t<br />
s<strong>om</strong> <strong>från</strong> Skandinavien, Ryssland, England <strong>och</strong> Amerika var sär<strong>de</strong>les stark.
667<br />
Ut<strong>de</strong>lningarna variera<strong>de</strong> mellan 27 <strong>och</strong> 7 %. Dessa 4 fabriker sysselsatte<br />
tillsammans inemot 2,300 arbetare.<br />
Stettins trenne större ångqvarnar förmal<strong>de</strong> tillsammans un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> 85,045<br />
ton spanmål.<br />
Priserna variera<strong>de</strong> för:<br />
Då tull å mjöl införts i Frankrike, har exporten dit nu nästan upphört.<br />
En af <strong>de</strong>ssa qvarnar ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong> 6 2 /3 % <strong>och</strong> en annaD 30 %.<br />
Re<strong>de</strong>riväsen. För Stettins re<strong>de</strong>rier har affärs<strong>år</strong>et <strong>1889</strong> varit rätt gynsamt.<br />
Det stora re<strong>de</strong>ribolaget »Die Neue Danipferc<strong>om</strong>pagnie», s<strong>om</strong> har tillsammans<br />
20 ångare <strong>om</strong> 11,353 nettoregisterton, lemna<strong>de</strong> en ut<strong>de</strong>lning af 10 %. Dessa<br />
ångare un<strong>de</strong>rhöllo hufvudsakligen regulier förbin<strong>de</strong>lse mellan Stettin <strong>och</strong> svenska,<br />
engelska, ryska samt tyska hamnar.<br />
Angfartygsaktiebolaget Stettin—Stockholm (ångaren sSchwe<strong>de</strong>n») ut<strong>de</strong>la<strong>de</strong><br />
8 %, <strong>och</strong> öfriga re<strong>de</strong>riaktiebolag i Stettin mellan 5 <strong>och</strong> 12 %.<br />
Golberg. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> ank<strong>om</strong>mo till <strong>de</strong>nna hamn inalles 223 fartyg.<br />
De <strong>från</strong> utrikes orter införda varorna voro:<br />
Sås<strong>om</strong> exportartikel kan nämnas pitprops, hvaraf 1,070 ton exporterats.<br />
Greifswald. Greifswalds hamn har eljest alltid trafikerats af svenska<br />
<strong>och</strong> norska fartyg, men un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> besökte intet svenskt eller norskt<br />
fartyg hamnen.<br />
Importen <strong>från</strong> Sverige var dock betydligare än un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Det<br />
inför<strong>de</strong>s nämligen:<br />
Från Norge var ingen import.<br />
Någon utförsel till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena eg<strong>de</strong> ej heller rum.<br />
Mügenwal<strong>de</strong>. Un<strong>de</strong>r loppet af <strong>år</strong> <strong>1889</strong> besöktes hamnen utaf 12 svenska<br />
<strong>och</strong> norska fartyg, hvaraf 9 ångare <strong>och</strong> 3 segelfartyg. De flesta af <strong>de</strong>ssa fartyg<br />
ank<strong>om</strong>mo <strong>från</strong> samt afgingo till utländska orter.<br />
Importen utgjor<strong>de</strong>s till största <strong>de</strong>len af aspträ <strong>från</strong> Ryssland. Af exportartiklarne<br />
må nämnas trä, s<strong>om</strong> utför<strong>de</strong>s till England, samt sprit, hvaraf en<br />
mindre skeppslast äfven gick till Sverige.
668<br />
Stolpmün<strong>de</strong>. Hamnen besöktes af 7 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 941<br />
registerton <strong>och</strong> 6 noraka <strong>om</strong> 512 registerton.<br />
Importen utgjor<strong>de</strong>s hufvudsakligen af svafvelkis <strong>och</strong> stenkol; exporten af<br />
spanmål <strong>och</strong> trävaror. Från Stockholm ank<strong>om</strong>mo tvänne fartyg med tillsammans<br />
461 tunnor koltjära. Till Karlshamn exportera<strong>de</strong>s med 3 ångare 852<br />
fat sprit.<br />
Stralsund. Un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> ank<strong>om</strong>mo till Stralsund, förut<strong>om</strong> kustfartygen,<br />
inalles 302 ångare <strong>om</strong> c:a 70,700 registerton <strong>och</strong> 202 segelfartyg <strong>om</strong><br />
c:a 14,800 registerton.<br />
Till Stralsund inför<strong>de</strong>s bl. a. <strong>från</strong> Sverige 836 ton lingon. Af trävaror<br />
inför<strong>de</strong>s inalles såga<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r 4,540 ton samt byggnads <strong>och</strong> slöjdvirke 2,784 ton.<br />
Wolgctst. Antalet af <strong>de</strong> svenska <strong>och</strong> norska fartyg s<strong>om</strong> besökte hamnen,<br />
var 20. Dessa hafva hufvudsakligen hitfört granitsten, svafvelkis <strong>och</strong> färgträ,<br />
<strong>de</strong> förnämsta importartiklarne i Wolgast.<br />
De flesta fartyg afgingo i barlast.<br />
Swinemün<strong>de</strong>. Till Swinemün<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>mo för att lossa eller lasta inalles<br />
865 ångfartyg <strong>om</strong> 25,570 ton <strong>och</strong> 21 segelfartyg <strong>om</strong> 1,240 ton.<br />
Importen utgjor<strong>de</strong>s bl. a. af: svensk sten 27,760 <strong>och</strong> färsk sill 0,200 ton.<br />
Han<strong>de</strong>ln med svensk färsk sill har betydligt utvecklat sig <strong>och</strong> är <strong>de</strong>t godt<br />
hopp <strong>om</strong> att ännu större partier fram<strong>de</strong>les skola importeras. Priserna variera<strong>de</strong><br />
un<strong>de</strong>r sistlidna <strong>år</strong> mellan 4 <strong>och</strong> 9 mark pr låda.<br />
Sås<strong>om</strong> transitogods ank<strong>om</strong>mo 8,000 ton svenskt jern, s<strong>om</strong> afskeppa<strong>de</strong>s med<br />
tyska <strong>och</strong> danska ångare till Xewyork.<br />
Stettin—Swinemün<strong>de</strong>. Röran<strong>de</strong> förbin<strong>de</strong>lsen vinterti<strong>de</strong>n mellan <strong>de</strong>ssa båda<br />
platser bör bemärkas, att man sedan <strong>de</strong>n i min <strong>år</strong>sberättelse för <strong>år</strong> 1888 <strong>om</strong>nämnda<br />
isbrytarbåten »Berlin» <strong>om</strong> 850 indikera<strong>de</strong> hästkrafter trädt i verksamhet<br />
<strong>och</strong> visat sig sär<strong>de</strong>les ändamålsenlig, anser navigationen säker för alla kraftiga<br />
jernfartyg.<br />
Neapel <strong>de</strong>n 31 mars 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
F. L. P. Ivers.<br />
Skibsfarten. Intet svensk Skib ank<strong>om</strong>. 1 svensk Seilfartöi dr. 473 Ton<br />
laa över fra 1888 og afgik i Ballast.<br />
Til Distriktet ank<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> 38 norske Fartöier dr. 19,086 Ton. De<br />
opseile<strong>de</strong> Bruttofragter udgjor<strong>de</strong> indgaaen<strong>de</strong> Lire 293,990 og udgaaen<strong>de</strong> Lire<br />
24,700.<br />
Desforu<strong>de</strong>n ank<strong>om</strong>, saavidt Konsulatet har kunnet erfare, 1 svensk og 10<br />
norske Fartöier dr. 8,654 Ton i <strong>1889</strong> til Havne, hvor Vicekonsul ikke er<br />
atationeret.<br />
I 1888 besögtes Distriktet af 2 svenske Fartöier dr. 855 Ton og 86<br />
norske dr. 34,501 Ton.
669<br />
For<strong>de</strong>lingen paa <strong>de</strong> forskjellige stationer af i 1887, 1888 og <strong>1889</strong> til<br />
Distriktet ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Fartöier fremgaar af fölgen<strong>de</strong> Tabel:<br />
Aarsagen til <strong>de</strong>n stedfundne Tilbagegang maa söges <strong>de</strong>ls i Oliehöstcns<br />
daarlige Udfald, <strong>de</strong>ls i <strong>de</strong>n alvorlige Krise s<strong>om</strong> hjemsögte Distriktet, men ogsaa<br />
for en stor Del i Ophöret af Vinudförselen til Frankrig.<br />
Oversigt Over Skibsfarten paa Neapel i <strong>de</strong>t Hele:<br />
Han<strong>de</strong>l.<br />
Import. Fra Sverige indförtes: c:a 1,200 Std. Trælast, 507,588 Kg.<br />
Jern, nogle mindre Partier Tændstikker, Bskilstuna-Sme<strong>de</strong>varer, Tjære m. m.,<br />
og fra Norge: 3,321,218 Kg. Fisk, nogle mindre Partier Rögesild, Trän,<br />
01 m. m.<br />
Kvantiteten og Værdien af <strong>de</strong> fra Sverige og Norge til Vieekonsulsstationerne<br />
importere<strong>de</strong> Varer kan endnu ikke nöiagtig angives, da <strong>de</strong> Opgaver<br />
Konsulatet har erholdt fra Distriktets Vicekonsuier til<strong>de</strong>ls ere ufuldstændige.<br />
Ogsaa for Hovedstationens Vedkonimen<strong>de</strong> har <strong>de</strong>t vist sig at v;vre vanskeligt
670<br />
at faa paali<strong>de</strong>ligo Oplysninger angaaen<strong>de</strong> Importens og Exportens Omfång paa<br />
grund af at Toldstyrelsen ikke opförer <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger un<strong>de</strong>r særskilt Rubrik.<br />
Trælast. De mest gangbare Dimensioner ere: 3X9—8X11- Detaljprisen<br />
fra Lager opgives at være Lire 75 à 78 pr Kbm. Til Marinens Verft benytte<strong>de</strong>s<br />
tidligere fortrinsvis Furu, me<strong>de</strong>ns man nu foretrækker Gran og Pitcbpine.<br />
I Anledning af <strong>de</strong> store Byggeforetagen<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> paagaa i Neapel, har<br />
Konsulatet sögt at virke til For<strong>de</strong>l for vor Trælast. Det har imidlertid vist<br />
sig, <strong>de</strong>ls at Pitchpine kan erhol<strong>de</strong>s 6 à 10 % billigere end Furu, <strong>de</strong>ls at en<br />
forceret Hidförsel sandsynligvis vil<strong>de</strong> paaföre Afskiberne Tab.<br />
Jern. Til <strong>de</strong> ovenfor <strong>om</strong>talte Byggeforetagen<strong>de</strong>r udkræves bety<strong>de</strong>lige<br />
Kvanta Jern. Men da Prisen her spiller långt större Rolle end Kvaliteten,<br />
anven<strong>de</strong>s næsten u<strong>de</strong>lnkken<strong>de</strong> in<strong>de</strong>nlandske og andre billige Sorter. Noteringerne<br />
vare: Svensk Jern Lire 35 à 38; Welsk 27 à 29; laminé 28 - 60 à 30;<br />
italiensk 25 à 27 pr 100 Kg.<br />
Tcendstikker. Konkurraosen med <strong>de</strong> italienske Voxstikker, s<strong>om</strong> nu kan<br />
erhol<strong>de</strong>s for 2 x /% Cent pr Aske, er vanskelig, og <strong>de</strong>n i min forrige Aarsberetning<br />
<strong>om</strong>talte Import af vore »Stormstikker» har <strong>de</strong>sværre ikke hävt Fremgang,<br />
da Tol<strong>de</strong>n paa disse Stikker er forhöiet.<br />
Esküstunavarer<br />
Partier.<br />
roses s<strong>om</strong> go<strong>de</strong> og smagful<strong>de</strong> og fin<strong>de</strong> Afsætning i smaa<br />
Tjære er af un<strong>de</strong>rordnet Betydning i <strong>de</strong>tte Distrikt, hvor Skibsbyggeriet<br />
ikke mere florerer s<strong>om</strong> för var Tilfæl<strong>de</strong>t.<br />
Fiskevarer. Koosumen af vore Fiskeriprodukter afhænger af Priserne,<br />
da <strong>de</strong>t hovedsagelig er <strong>de</strong>n ubemidle<strong>de</strong> Del af Befolkningen s<strong>om</strong> forbruger<br />
disse Varer. Norsk Klip- og Rundfisk vin<strong>de</strong>r mere og mere Terrain og da<br />
Afskiberne i Norge lægge Vind paa at imò<strong>de</strong>k<strong>om</strong>me Kjöbernes Onske med<br />
Hensyn til Fiskens Sortering, tär man haabe at <strong>de</strong>tte Marked vil blive af<br />
endnu större Betydning for os. Kvaliteten af <strong>de</strong>n norske Fisk, <strong>de</strong>r hidk<strong>om</strong> i<br />
<strong>de</strong>t forlöbne Aar, lod til<strong>de</strong>ls meget tilbage at önske. Sögningen var alligevel<br />
ganske livlig. Klipfiskpriserne variere<strong>de</strong> fra Lire 45 til 65 pr 100 Kg. For<br />
»Vestres Rundfisk betaltes Lire 82 à 95, almin<strong>de</strong>lig Hollæn<strong>de</strong>r betinge<strong>de</strong> Lire 80<br />
og italiensk Sortering Lire 75 pr 100 Kg. Den Omstændighed at et Firma,<br />
s<strong>om</strong> i en Række af Aar har modtaget Fiskevarer i Konsignation fra Norge,<br />
iudstille<strong>de</strong> sine Betalinger, synes ikke at have hävt stor Indfly<strong>de</strong>lse paa Marke<strong>de</strong>ts<br />
Stilling.<br />
Sild. Vor Rögesild vil forhaabentlig kunne konkurrere med Yarmouthsil<strong>de</strong>n.<br />
Men man bör kun benytte go<strong>de</strong> Tön<strong>de</strong>r. Salgsprisen aabne<strong>de</strong>s med<br />
Lire 24, men faldt senere ned til Lire 15 pr Tön<strong>de</strong>.<br />
Trän. Af <strong>de</strong>nne Artikkel forbruges kun li<strong>de</strong>t.<br />
Öl bör tappes paa Champagneflasker. Münchener- og Wiener-öl sælges<br />
paa Kaféerne for 30 Cent pr Sei<strong>de</strong>l, s<strong>om</strong> in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r c:a '/« Liter. Flaskeöllet<br />
betinger i Detalj Lire 1 à lSO.<br />
I Haab <strong>om</strong> at Importen fra <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger y<strong>de</strong>rligere maa kunne<br />
ophjælpes, er Konsulatet villig til at modtage og udstille Prover paa vore<br />
Exportartikler.<br />
Foru<strong>de</strong>n Rögesild og öl tur<strong>de</strong> Konserver, færdige Döre, Vinduer og Persienner<br />
samt Hesteskosöm og Angler have Udsigt til Afsætning.<br />
Den allere<strong>de</strong> <strong>om</strong>talte Krise samt Mangel paa direkte Dampskibsforbin<strong>de</strong>lse<br />
vanskeliggjor<strong>de</strong> Affærernes Udvikling og jeg maa ätter indtrængen<strong>de</strong> advare<br />
mod at give Kredit til Personer, til hvem man ikke har nöie Kjendskab.<br />
Saavel i mine Aarsberetninger s<strong>om</strong> i specielle Rapporter har jeg fremhævet,<br />
at en regeloiaessig, vel organiseret Dampskibslinie mellem <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong>
671<br />
Riger og Italien sandsynligvis vil<strong>de</strong> være til stort Gavn for vore Han<strong>de</strong>lsförbin<strong>de</strong>lser<br />
med <strong>de</strong>tte Land, og haaber jeg at Planen snart maa kunne realiseres.<br />
Baa<strong>de</strong> Importen fra og Exporten til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger foregaar nu for<br />
en stor Del med engelske, danske, tydske og holländske Linier, og Klagemaal<br />
över Varernes langs<strong>om</strong>me Befordringsmaa<strong>de</strong> höres ofte.<br />
Exporten til <strong>de</strong> Forene<strong>de</strong> Riger bestaar hovedsagelig af Olie samt nogle<br />
mindre Partier Frugt og Vin.<br />
Da <strong>de</strong>t tur<strong>de</strong> være af Interesse at erfare Totalværdien af <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
sidste Aar til Neapel importere<strong>de</strong> og <strong>de</strong>rfra exportere<strong>de</strong> Varer, hidsættes fölgen<strong>de</strong><br />
Oversigt:<br />
Import Lire: 1886 144,779,4:54; 1887 141,397,953; 1888 134,437,875;<br />
<strong>1889</strong> 117,136,218.<br />
Export Lire: 1886 29,398,910; 1887 50,896,600; 1888 41,087,458;<br />
<strong>1889</strong> 32,483,211.<br />
Distriktets finansielle Siluation lä<strong>de</strong>r endnu meget tilbage at önske, og do<br />
nys stedfundne Betalingsindstillinger i Bari og Neapel har selvfölgelig svækket<br />
Tilli<strong>de</strong>n.<br />
Paa Industriens Omraa<strong>de</strong> mærkes nogen Fremgang.<br />
Neapels Havn er forbedret ved Anlæg og Forlængelse af Moloer.<br />
Sundhedstilstan<strong>de</strong>n var i <strong>de</strong>t Hele taget god.<br />
Firmaet Person & Co. i Neapel er oplöst.<br />
Konsulatet flyttes <strong>de</strong>n 4 Mai til Largo Santa Maria la Nuova N:o 12.<br />
Rangoon (Brit. Birma).<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Wilh. Klouman.<br />
Distriktet besöktes af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,836 ton (bruttofrakt £ 4,514)<br />
<strong>och</strong> 20 norska <strong>om</strong> 23,891 ton.<br />
Pacifikationen af Ofre Birma gör stora framsteg. Dervaran<strong>de</strong> rika tillgäng<br />
på skog (teak) tillgodogjor<strong>de</strong>s i stor skala, så att inalles utskeppa<strong>de</strong>s un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et<br />
7,1888— 3 7,<strong>1889</strong> icke mindre än 49,750 kub.-ton. Af ris utför<strong>de</strong>s 652,499<br />
ton; paddyskör<strong>de</strong>n blef bå<strong>de</strong> rik <strong>och</strong> af god beskaffenhet.<br />
Frakterna voro jemna, för ångare 37 sh. 6 d. à 32 sh. 6 d., för seglare<br />
30 sh. pr ton. Utsigterna för k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>år</strong> äro på grund af risskör<strong>de</strong>n lofvan<strong>de</strong>.<br />
P. R. Bertram.
Leipzig <strong>de</strong>n 14 juli 1890.<br />
672<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Industrien har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t tilländagångna aret utvecklat sig kraftigare än<br />
nian t. o. m. pä grund af <strong>de</strong> goda förebu<strong>de</strong>n vågat hoppas. Alla verkstä<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> fabriker in<strong>om</strong> metallbranscherna ha<strong>de</strong> lönan<strong>de</strong> <strong>och</strong> riklig sysselsättning, i<br />
synnerhet <strong>de</strong> s<strong>om</strong> tillverka<strong>de</strong> arbetsmaskiner, hvilka endast gen<strong>om</strong> öfverarbete<br />
sfigo sig i stånd att fullgöra sina leveranser. Detsamma gäller <strong>om</strong> nästan alla<br />
grenar af textilindustrien, fabrikerna för musikinstrument <strong>och</strong> kemikalier.<br />
Hela arbetsstyrkan i Leipzigkretsen räkna<strong>de</strong> i maj <strong>1889</strong> 61,158 personer<br />
eller 3,837 mera än <strong>år</strong>et förut. Någon minskning af arbetslönerna är icke<br />
forspord, men väl en höjning på flere vigliga arbetsfält, sås<strong>om</strong> vid jerngjuterier<br />
<strong>och</strong> mekaniska verkstä<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t betala<strong>de</strong>s 40 à 45 pf. pr timme mot 27 à<br />
35 pf. förut. Sträfvan<strong>de</strong>t efter eu 8 timmars arbetsdag med bibehållan<strong>de</strong> af<br />
samma ink<strong>om</strong>ster är allmän in<strong>om</strong> arbetarelagren. Undanträngan<strong>de</strong>t af natiarbete<br />
låter ännu vänta på sig <strong>och</strong> åtskilliga verkstä<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>tsamma ej förut ansetts<br />
behöfligt, hafva inrättat sådant.<br />
Påskmessan inföll sent <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta gjor<strong>de</strong> att stora affärer afsluta<strong>de</strong>s före<br />
<strong>de</strong>nsamma, hvilket dock icke hindra<strong>de</strong> att t. ex. af lä<strong>de</strong>r stor tillförsel eg<strong>de</strong><br />
rum un<strong>de</strong>r ett icke obetydligt prisfall för sämre qvaliteter, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong><br />
bättre föga berör<strong>de</strong>s <strong>de</strong>raf. Börsen för lä<strong>de</strong>r var besökt af öfver 400 intressenter,<br />
hvilket vittnar tillräckligt <strong>om</strong> <strong>de</strong>t tidsenliga i <strong>de</strong>nna anordning. In<strong>om</strong><br />
linnebranscbeu var messan <strong>de</strong>remot flau, hvilket mest är att tillskrifva prishöjningen<br />
på råmaterial, dock har ingen egentlig förstämning skapats hos fabrikanterna.<br />
Kattunfabrikanterna mötte talrikt vid messan, bl. a. också Berlinhus<br />
i färdiga artiklar, hvilka annars hållit sig väl mycket undan. Pelsvaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
var synnerligen liflig, engros-veckan visa<strong>de</strong> stor köplust <strong>och</strong> många<br />
främman<strong>de</strong> uppköpare ha<strong>de</strong> infunnit sig. Detta är så mycket mera anmärkningsvärdt,<br />
s<strong>om</strong> prisen stodo högt i följd af att stora förråd redan gått till<br />
januari- nch marsauktionerna i London.<br />
Micbaelimessan i lä<strong>de</strong>r visa<strong>de</strong> normal tillförsel oeh stämningen på markna<strong>de</strong>n<br />
var ganska liflig, särskildt för prima sullä<strong>de</strong>r. Afven här visa<strong>de</strong> sig<br />
god qvalitet <strong>och</strong> sorgfällig behandling tryggan<strong>de</strong> mot prisskiftningar. I manufakturvaror,<br />
sås<strong>om</strong> höst- <strong>och</strong> vintertyger, ha<strong>de</strong> fabrikant-rna redan före messan<br />
afyttrat ansenliga förråd, hvarför också dithöran<strong>de</strong> artiklar betinga<strong>de</strong> goda pris.<br />
Stor efterfrågan rönte un<strong>de</strong>r första veckan yllevaror <strong>från</strong> Apolda <strong>och</strong> andra<br />
orter, framför allt lyxartiklar. Klä<strong>de</strong>smessan var i synnerhet liflig un<strong>de</strong>r <strong>de</strong><br />
båda första dagarne; lagren voro icke synnerligen betydliga. Pelsvaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
rönte godt inflytan<strong>de</strong> af <strong>de</strong>n in i februari rådan<strong>de</strong> stränga vä<strong>de</strong>rleken; ryska<br />
<strong>och</strong> amerikanska artiklar stego i många fall dubbelt i pris.<br />
Att messorna skulle aftaga i bety<strong>de</strong>lse med uppk<strong>om</strong>sten af jcrnvägar är<br />
helt naturligt <strong>och</strong> sp<strong>år</strong>as äfven på v<strong>år</strong> plats, hvilken dock gen<strong>om</strong> sitt gynsamma<br />
läge alltid k<strong>om</strong>mer att blifva en af hufvudplatserna för <strong>de</strong>ssa stora<br />
möten för affärsverl<strong>de</strong>n <strong>och</strong> i sak ingenting har att frukta, äfven <strong>om</strong> formen<br />
för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen i mycket ändrats <strong>och</strong> nya banor brutits för <strong>de</strong>nsamma.<br />
Julius Wilhelm Schmidt.
Buenos Ayres <strong>de</strong>n 30 april 1890.<br />
673<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfartsbevægelse paa <strong>de</strong>n Argentinske Republik i<br />
Aaret <strong>1889</strong> stiller sig paa fölgen<strong>de</strong> Maa<strong>de</strong>:<br />
Svenske Fartöier.<br />
Norske Fartöier.<br />
For Ordre ank<strong>om</strong> endvi<strong>de</strong>re til Buenos Aires 21 svenske Fartöier drægtige<br />
8,464 Ton og 80 norske Fartöier drægtige 34.825 Ton.<br />
Af ovenstaaen<strong>de</strong> Opgaver freingaar, at Antallet af ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier<br />
i <strong>de</strong>t foregaaen<strong>de</strong> Aar er 110 med samlet Drægtighed 48,320 Ton.<br />
Blandt <strong>de</strong> opförte Fartöier er ogsaa liges<strong>om</strong> forrige Aar en<strong>de</strong>l (3) mindre<br />
Dampskibe paa tilsammen 462 Ton sysselsatte i Fragtfart (med Hve<strong>de</strong>. Mais.<br />
Quebracho) i La Flatas övre Havne. Fragtudbyttet af <strong>de</strong>n svenske Skibsfart<br />
paa Distriktet viser en Forögelse af över <strong>de</strong>t Dobbelte, neinüg Kr. 1.202,112.<br />
For <strong>de</strong>n norske Skibsfarts Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> viser <strong>de</strong>t forlöbne Aar en fortsat<br />
Stigning saavel i Antallet af ank<strong>om</strong>ne og afgaae<strong>de</strong> Fartöier s<strong>om</strong> af <strong>de</strong>n seilen<strong>de</strong><br />
Tonnage, nemlig ialt en Forögelse af 83 Fartöier med 62,261 Ton. Dette<br />
Aar har ogsaa 4 Dampskibe drægtige 5,654 Ton at opvise, <strong>de</strong>r have gaaet<br />
her leie<strong>de</strong> pr Maaned af fremmed Befragter og <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r have gjort forskjellige<br />
Besög i Distriktets Havne. Med Hensyn til <strong>de</strong>t opseile<strong>de</strong> Fragtudbytte viser<br />
Bruttofortjenesten en Forögelse af-noget över 3'/2 Mill. Kr. Liges<strong>om</strong> tidligere<br />
er <strong>de</strong>t imidlertid at mærke, at <strong>de</strong>n i Virkelighe<strong>de</strong>n er större, i<strong>de</strong>t Oplysningerne<br />
fra nogle Ste<strong>de</strong>r, hvor Vicekonsuler ikke ere ansatte, og hvor <strong>de</strong> kun erhol<strong>de</strong>s<br />
Ted Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>s Velvillie, enten mangle, hvad Fragten angaar, eller ere<br />
meget ufuldstændige.<br />
De svenske Seilskibe ank<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> tidligere, vsesentlig fra engelske Havne<br />
med Kul eller fra nordamerikanske med Trælast. Nogle ank<strong>om</strong> fra forskjellige<br />
Ste<strong>de</strong>r med Stykgods, nogle ogsaa direkte fra Sverige med Trælast, nemlig 9<br />
drægtige 4,609 Ton.<br />
Kulfragten mellem <strong>de</strong> engelske Havne og Buenos Aires synes bortseet fra<br />
Italienerne næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> at tillinre <strong>de</strong> norske Skibe. <strong>de</strong>r <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong><br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 43
674<br />
tidligere sysselsættes ved Transport af Trælaat fra Kanada og Staterne, af Stykgods<br />
fra tydske og engelske Havne (hvoriblandt Artikler, bestenite for <strong>de</strong> paa<br />
gaaen<strong>de</strong> Kl>akanlæg og offentlige Arbei<strong>de</strong>r) samt af Yerba Mate (Paraguay-<br />
The fra Brasilien. 7 norske Fartöier drægtige 3,651 Ton ank<strong>om</strong> fra Sverige<br />
med Trælaat, 2 drægtige 1,001 Ton fra Norge med Trælast og Stykgods.<br />
De afgaaen<strong>de</strong> Fartöier udklarere<strong>de</strong> væsentlig til Barbados og S:t Th<strong>om</strong>as<br />
i Vestindien, til Havne i Georgia, Florida og Mississippi for <strong>de</strong>r at indtage<br />
Trælast (enkelte have gjort 5 Reiser mellem disse Havne og Buenos Aires)<br />
nogle ogsaa til europæiske Havne med salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r eller Korn. Tre norske<br />
Skibe (Rebekka, Immanuel og Herward) gik i Aarets Löb tabt in<strong>de</strong>n Distriktet.<br />
De til Buenos Aires ank<strong>om</strong>ne svenske og norske Skibe vare i Aarets Löb<br />
udsatte for fölgen<strong>de</strong> Römninger: Fra svenske Skibe 14 Svenske, 3 Nordmænd,<br />
og 8 Fremme<strong>de</strong>, tilsammen 25 Sömænd, med Tilgo<strong>de</strong>haven<strong>de</strong> Kr. 525. Af<br />
disse vare 13 forhyre<strong>de</strong> i Sverige og 12 i Udlan<strong>de</strong>t. Fra norske Skibe: 51<br />
Nordmænd, 29 Svenske og 43 Udlændinge, tilsammen 123 Sömænd med Tilgo<strong>de</strong>haven<strong>de</strong><br />
Kr. 2,235. Heraf vare 19 mönstre<strong>de</strong> i Norge, 104 i Udlan<strong>de</strong>t.<br />
Dette Faktum, at af Römlinge kun faa have tilhört <strong>de</strong> hjemmeforhyre<strong>de</strong>s<br />
Klasse er glæ<strong>de</strong>ligt og værd at bemærke, liges<strong>om</strong> overhove<strong>de</strong>t Römningen <strong>de</strong>tte<br />
Aar er bety<strong>de</strong>lig mindre end tidligere. Man tur<strong>de</strong> for en ikke ringe Del tilskrive<br />
<strong>de</strong>nne Omstændighed <strong>de</strong>n af <strong>de</strong>n norske Sömandsmissions Udsending<br />
udvikle<strong>de</strong> Virks<strong>om</strong>hed, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>t for Sömændone hersteds aabne<strong>de</strong> Lokale<br />
er skabt <strong>de</strong>m et Tilhold og Samlingssted, thi Hyrerne have snarere været höiere<br />
end lavere, sammenlignet med tidligere.<br />
Der paamönstre<strong>de</strong>s: Paa svenske Skibe 40 Svenske, 20 Nordmænd og 24<br />
Udlændinge, tilsammen 84. Paa norske Skibe 413 Nordmænd, 119 Svenske og<br />
197 Udlændinge, tilsammen 729.<br />
Der afmönstre<strong>de</strong>s: Paa svenske Skibe 29 Svenske, 2 Nordmænd og 7<br />
Udlændinge, tilsammen 38. Paa norske Skibe 268 Nordmænd, 79 Svenske og<br />
100 Udlændinge, tilsammen 447,<br />
Hyrerne har været höiere end un<strong>de</strong>r forrige Aar. For lrste Styrmand<br />
betinge<strong>de</strong>s ved Paamönstring hersteds fra Kr. 60 til Kr. 80 pr Maaned, for<br />
2:<strong>de</strong>n Styrmand fra Kr. 54 til Kr. 70, for Steward fra Kr. 60 helt til Kr.<br />
90, for Tömmermand Kr. 55 à Kr. 64, for Seilmager Kr. 40 à Kr. 60, for<br />
Baadsmand Kr. 52 à Kr. 58, for Matroser Kr. 48 à Kr. 63, for Letmatroser<br />
Kr. 36 à Kr. 40, for Dæksgut Kr. 20, for Maskinist Kr. 90 à Kr. 100, for<br />
Fyrbö<strong>de</strong>r Kr. 30 à Kr. 40.<br />
Paa Hospital indlag<strong>de</strong>s: fra norske Skibe 266 syge Sömænd, for <strong>de</strong>t meste<br />
Nordmænd, og fra svenske Skibe 36, næsten u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> Svenske. Disse ere,<br />
forsaavidt <strong>de</strong> alle in<strong>de</strong>n Aarets Slutning vare helbre<strong>de</strong><strong>de</strong>, <strong>de</strong>ls hjulpne til ny<br />
Forhyring, <strong>de</strong>ls hjemforskaffe<strong>de</strong>.<br />
Af opspare<strong>de</strong> Hyrebelòb er <strong>de</strong>r i Aarets Löb indbetalt til og hjemforsendt<br />
gjennem Generalkonsulatet: for 18 svenske Sömænd Kr. 2,99611 (Pesos Papir<br />
1,347-34) og for 106 norske Sömænd Kr. 14,904'08 (Pesos Papir 6,607 - 00),<br />
og k<strong>om</strong>mer saale<strong>de</strong>s <strong>de</strong>tte Generalkonsulat med Hensyn til <strong>de</strong> opspare<strong>de</strong> Hyrebelöbs<br />
Mæng<strong>de</strong> lige efter Londons og New-Yorks.<br />
Til Söfolk samt her i Lan<strong>de</strong>t bosid<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Svenske og Norske ank<strong>om</strong> i Aarets<br />
Löb un<strong>de</strong>r Generalkonsulatets Adresse liges<strong>om</strong> tidligere en Post, <strong>de</strong>r kan anslaaes<br />
til eirka 26,000 Breve, hvaraf henimod 1,200 utilstrækkelig frankere<strong>de</strong>. S<strong>om</strong><br />
tidligere, la<strong>de</strong> <strong>de</strong> paategne<strong>de</strong> Adresser meget tilbage at önske saavel i Korrekthed<br />
s<strong>om</strong> Ty<strong>de</strong>lighed, hvad <strong>de</strong>r foraarsager Vanskelighe<strong>de</strong>r og Misforstaaelser<br />
lige överfor Postvæsenet og usikker Befordring. Angaaen<strong>de</strong> Tryksager skal<br />
<strong>de</strong>t særlig bemærkes, at talrige Pakker have saa daarligt Omslag, att <strong>de</strong>n halve
675<br />
eller liele Adresse er borte ved Framk<strong>om</strong>sten, eller at Omslaget ank<strong>om</strong>mer og<br />
Indhol<strong>de</strong>t er borte.<br />
Fragtmarkn<strong>de</strong>t. Aaret 1S89 har for Fragternes Vedkoumien<strong>de</strong> ti! og fra<br />
La Platafio<strong>de</strong>n opvist store Fluktuationer.<br />
Hvad Korn angaar, viste <strong>de</strong>n siste Soruiuers vedvaren<strong>de</strong> Regn sig Ijgesaa<br />
uheldssvanger for Hösten s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t tidligere Åars Törke. S<strong>om</strong> Fölge heraf var<br />
Koruiragterne <strong>de</strong>t hele Aar igjenueni lave og faa i Antal, for Seilskibe varierendo<br />
mellem 17 og 19 Frcs fra Buenos Aires og forholdsvis mere fra Paranäflo<strong>de</strong>n.<br />
Mod Aarots Slutning visse <strong>de</strong>r sig en Stigning for Maisfragterne til 22 Frcs<br />
fra Buenos Aires og henimod 30 Fres fra <strong>de</strong> övrige Havne i Flo<strong>de</strong>n. Dauipskibene<br />
have i Aarets Löb optaget næsten Alt. hvad <strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> by<strong>de</strong>s af Kornfragter<br />
med Undtagelse af nogle enkelte Ladninger. Den næsten endte Höst<br />
er <strong>de</strong>rimod bleven saa rigelig, att en bety<strong>de</strong>lig ilseng<strong>de</strong> Korn un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n begyb<strong>de</strong>n<strong>de</strong><br />
Befragtningssi>e-oii allere<strong>de</strong> er un<strong>de</strong>r Skibning i Seilfartöier til for<strong>de</strong>lagtige<br />
Rater, i.-ær og hovedsageligeu fra Paranäflo<strong>de</strong>n.<br />
Salte<strong>de</strong> Hutler. Fragterue for <strong>de</strong>nne Vare have i Aarets förste Maane<strong>de</strong>r<br />
holdt sig mellem 20 og 30 Sh. fra Buenos Aires og optil 40 Sb. fra Flodcrne.<br />
Datnpskibene optog s<strong>om</strong> sædvanligt Alt. hvad <strong>de</strong>r udfortes af <strong>de</strong>nuo Vare saavel<br />
s<strong>om</strong> törre<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r til Europa i <strong>de</strong>n siste Halv<strong>de</strong>l af Aaret. Derimod<br />
aiskibe<strong>de</strong>s adskillige Ladninger torre Hu<strong>de</strong>r til De forene<strong>de</strong> Stater i Seilskibe.<br />
hvilke befragte<strong>de</strong>s i rund Sum for <strong>om</strong>kring 4 amerikanske Dollars pr Reg.-Ton.<br />
Disse Fragter k<strong>om</strong>me hovedsageligen amerikanske Skibe tilgo<strong>de</strong>.<br />
Befragtninger for Ben og Beitake ere afslutte<strong>de</strong> nu og da i <strong>de</strong>t hele<br />
Aar. og vare Raterne 18 à 23 Sh. fra Buenos Aires og 4 à 8 Sh. mere fra<br />
Flo<strong>de</strong>rne.<br />
Quebraclw. Med <strong>de</strong>tte Træ (<strong>de</strong>r bruges ved Garvning) befragte<strong>de</strong>s en Del<br />
Fartöier fra Empedrado og övrige Ste<strong>de</strong>r höit oppe i Flo<strong>de</strong>n i <strong>de</strong> förste og<br />
siste Maane<strong>de</strong>r af Aaret og betaltes <strong>de</strong>r fra 45 til 55 Fres pr Ton. Ligele<strong>de</strong>s<br />
er en Del saadanne Ladninger afgaae<strong>de</strong> fra Rosario og Buenos Aires til Rater<br />
fra 17 til 25 Fres pr Ton.<br />
Tjumber. Med <strong>de</strong>nne Vare fandt livlige Befragtninger Sted fra Aarets<br />
Begyn<strong>de</strong>lsc til September Maaned til Rater helt op til Doll. 21'50 pr Piteh<br />
Pine og Doll. 19"00 for Spruce pr 1,000 Fod. Men da September Maaned<br />
medförte en Mdstæudig Omvæltning i Gul<strong>de</strong>ts Værdi og Papirpengenes Kurs,<br />
bleve <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Importörer forsigtige og droge sig tilbage, saale<strong>de</strong>s at<br />
Fragterne bleve 4 à 5 Doll. lavere og <strong>de</strong>r næsten ingen Tilbud vare at opnaa.<br />
Dette var foraarsaget ved, at Importörer hersteds kjöbte sin Forsyning af<br />
Lumber for Guld, i <strong>de</strong>n sidste Tid have <strong>de</strong> solgt samme til Papir her paa<br />
Ste<strong>de</strong>t med fra 4 til 6 Maane<strong>de</strong>rs Kredit. I <strong>de</strong> 3 siste Maane<strong>de</strong>r af Aaret<br />
ere saagodts<strong>om</strong> ingen Befragtninger afslutte<strong>de</strong> for <strong>de</strong>nne Vare.<br />
Jeg har i min forrige Beretning nævnt, at herværen<strong>de</strong> Dampskibsagenter<br />
hav<strong>de</strong> indgaaet Overensk<strong>om</strong>st <strong>om</strong> en fælles Tarif for Befordring af en Del forskjellige<br />
Exportartikler till forskjellige oversöiske Havne. Denne Overensk<strong>om</strong>st<br />
stod kun ved Magt i meget kort Tid. De regulære Liniers Dampskibe have<br />
senere indla<strong>de</strong>t Varer til <strong>om</strong>trent samme Rater s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>t forrige Aar. Af<br />
<strong>de</strong>nne Grund er <strong>de</strong>r vistnok neppe Exempel paa, at en eneste Udförsel af Vid<br />
er foregaaet med Seilskib.<br />
Certepartier. Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> Klausuler i Certepartier, <strong>de</strong>r i forrige Aarsberetning<br />
ere paapege<strong>de</strong> s<strong>om</strong> uheldige eller ligefrem ska<strong>de</strong>lige, kan ogsaa nævnes<br />
en ny, <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>n senere Tid er förek<strong>om</strong>met i engelske Kulcertepartier. Den<br />
ly<strong>de</strong>r saa: »The Charterera liability un<strong>de</strong>r this charter is to eease, when the<br />
ship is loa<strong>de</strong>d and advance paid, ship having a lien on eargo for freight, <strong>de</strong>ad
676<br />
freight and <strong>de</strong>murrage. The Captain and owners snäll look to the colliery<br />
guarantee only in respect of any claim for <strong>de</strong>murrage or <strong>de</strong>lay in providing<br />
or shipping cargo at port of loading. Any such claim for <strong>de</strong>murrage at port<br />
of call or discharge shall be settled vrithout recourse to charterers between<br />
Consignee and Captain personally, the latter having no authority to dispose of<br />
the benefit of any such claim to any other person.» Paa Grund af Forhol<strong>de</strong>ne<br />
i en Havn, hvor Trafikken er bleven for stor baa<strong>de</strong> i Porhold til <strong>de</strong>n Kaiplads<br />
og <strong>de</strong> Lægtere, Slæbebaa<strong>de</strong>, Magasiner etc, <strong>de</strong>r fin<strong>de</strong>s, bliver <strong>de</strong>r sær<strong>de</strong>les ofte<br />
Spörgsmaal <strong>om</strong> Overliggedage og Tvist <strong>om</strong> Betaling for disse. Klausulen har<br />
til Hensigt at hindre Kapteiner fra at seile og la<strong>de</strong> sit Tarv varetage af en<br />
Advokat eller an<strong>de</strong>n Befuldmægtiget, specielt er <strong>de</strong>n vistnok fremkaldt ved<br />
Stiftelsen af <strong>de</strong>n saakaldte »Buenos Aires Demurrage Club», en internationel<br />
Förening af Skibsförere (Majoriteten dog norske) til Inddrivelse af Liggedagspenge<br />
enten gjennem min<strong>de</strong>ligt Arrangement eller Proces. De Skibe, <strong>de</strong>r indmel<strong>de</strong><br />
sig i <strong>de</strong>nne Club have fri Sagförer, stemple<strong>de</strong> Papirer etc, og <strong>de</strong>n Aigift,<br />
s<strong>om</strong> erlægges, er 3 Cents Guld pr Reg.-Ton. Föreningen var oprin<strong>de</strong>lig tænkt<br />
at skulle staa un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fremme<strong>de</strong> Konsulers Kontrol, men have disse ingen<br />
Befatning <strong>de</strong>rmed, ligesaalidt s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n af <strong>de</strong> herværen<strong>de</strong> Autoriteter gjennem<br />
Foretagelse af <strong>de</strong> <strong>de</strong>rtil nödvendige Skridt har la<strong>de</strong>t sig anerkjen<strong>de</strong> s<strong>om</strong> juridisk<br />
Person. Hvilken Rækkevid<strong>de</strong> <strong>de</strong>ns Oprettelse i paak<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Tilfæl<strong>de</strong> kan faa,<br />
er <strong>de</strong>t <strong>de</strong>rfor umuligt at afgjöre. En an<strong>de</strong>n Bestemmelse har ogsaa vist sig<br />
at være uheldig. Et Skib ank<strong>om</strong> hertil med Certeparti, <strong>de</strong>r löd paa Buenos<br />
Aires, Boca <strong>de</strong>l Riachuelo eller Ensenada. Konsignatæren beordre<strong>de</strong> Skibet at<br />
afgaa til Punta Lära, <strong>de</strong>r ligger nogle faa Mile fra Ensenada, men mere ubeskyttet,<br />
s<strong>om</strong> <strong>om</strong> begge Ste<strong>de</strong>r var et og <strong>de</strong>t samme. Der opnaae<strong>de</strong>s en Udtalelse<br />
af Havnevæsenet i Buenos Aires, hvorefter begge Ste<strong>de</strong>r vare 2 forskjellige<br />
Lossepladse, hvorved Kapteinen gaves Medhold i sin Nægtelse af at<br />
gaa til Punta Lära. Sägen un<strong>de</strong>rgaves, for at slippe Proces, Voldgiftskjen<strong>de</strong>lse<br />
i Börsens Garnera <strong>de</strong> C<strong>om</strong>ercia, <strong>de</strong>r erklære<strong>de</strong> sig for, at Puöta Lära og<br />
Ensenada er et og <strong>de</strong>t samme, saa at Skibet ikke kun<strong>de</strong> undslaa sig for at<br />
losse paa förste Sted. Dette Tilfæl<strong>de</strong> giver <strong>de</strong>rfor et Vink <strong>om</strong> udtrykkelig at<br />
u<strong>de</strong>lukke Punta Lära s<strong>om</strong> Lossested i Certepartier, med mindre særskildt Erstatning<br />
gives.<br />
Det maa ätter fremhæves, att Skibsförere bör opnaa ty<strong>de</strong>lige Udtryk <strong>om</strong>,<br />
naar Liggedagene begyn<strong>de</strong>r at dreie, særlig for La Boca s Vcdk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>. De<br />
bör endvi<strong>de</strong>re, s<strong>om</strong> ofte nævnt, <strong>om</strong> muligt forsöge i Certepartier for Buenos<br />
Aires at faa stipuleret »running days» for Lösning og ikke »working days»,<br />
grun<strong>de</strong>t <strong>de</strong>rpaa, at Veirforhol<strong>de</strong>ne paa Rhe<strong>de</strong>n ere meget usikre, og at <strong>de</strong>r or<br />
mange Fest- og Helligdage; opnaa <strong>de</strong> ikke <strong>de</strong>tte, tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>t i cthvertfald være<br />
at anbefale ikke at antage Klausuler s<strong>om</strong>: »to <strong>de</strong>liver according to the cust<strong>om</strong><br />
of the port» eller »at the diligence of the master» eller »as fast as the ship<br />
can <strong>de</strong>liver»; ved disse vage Udtryk opnaaes kun Ophold og Forhalinger, hvorfor<br />
Lastemodtagerne vanskelig kan gjöves ansvarlig.<br />
Da <strong>de</strong>t gjentagne Gange har hændt, at vore Skibsförere have forespurgt <strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
Skridt, <strong>de</strong> bör tage, naar Afskiberen i en nordamerikansk Afgangshavn opgiver<br />
at have indiastet et meget mindre Kvantum, end Skibet eliers rummer, naar<br />
<strong>de</strong>t er fuldt lästet, skal her oplyses, at en Skibsförere, <strong>de</strong>r tror sig saale<strong>de</strong>s<br />
udsat for Tab, bör optage Protest mod vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong> Afla<strong>de</strong>r i Afgangshavnen,<br />
oversen<strong>de</strong> Kopi <strong>de</strong>raf til Ladningsmodtageren hersteds, og <strong>om</strong> Sägen ikke kan<br />
opklares an<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s eller ordnes paa min<strong>de</strong>lig Maa<strong>de</strong>, la<strong>de</strong> Lasten maale op i<br />
<strong>de</strong>nne Havn ved en af <strong>de</strong>t Offentlige autoriseret Maaler. Er Modtageren ikke<br />
villig til at betale en Del af Udgiften ved saadan Maaling, maa vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>
677<br />
Skibsförer, <strong>de</strong>r vil gjöre gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong> at hans Skib in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r mere Last end<br />
Konnossementet angiver og vil erhverve Bevis herfor, forelöbig betale alle <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>rmed förbundne Onikostninger.<br />
Skibsfarten paa Flo<strong>de</strong>n og <strong>de</strong>ns forskjellige Arme bar tiltaget, især med<br />
mindre fladbun<strong>de</strong><strong>de</strong> Seil- og Dampskibe, <strong>de</strong>r före Lan<strong>de</strong>ts Produkter samt Stykgods.<br />
Heri ere ved Si<strong>de</strong>n af engelske og franske Skibe ogsaa sysselsatte en<br />
Del mindre svenske Dampskibe. Skibsfarten paa Republikken i sin Helhed er<br />
gaaet fremad, <strong>om</strong>end paali<strong>de</strong>lige statistiske Data ikke foreligge. De ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong><br />
Skibe have liges<strong>om</strong> tidligere s<strong>om</strong> Regel væsentlig bragt Kul, Trse, Maskiner og<br />
Stykgods, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> afseilen<strong>de</strong> have medtaget Hu<strong>de</strong>r, Ben, Aske, törret Kjöd,<br />
Jlais eller ere afgaae<strong>de</strong> i Ballast for Vestindien eller Ordrehavn i Staterne.<br />
Havnearbei<strong>de</strong>rne paa Buenos Aires Havn skri<strong>de</strong> jævnt frem. Den ydre<br />
Kailinie er allere<strong>de</strong> optrukket ved Pæle, og Opfyldningsarbei<strong>de</strong>rne foregaa<br />
regelmæssigt. Herved vil indvin<strong>de</strong>s Pläds til en Række Bassiner, <strong>de</strong>r ligge<br />
beskytte<strong>de</strong> mod haardt Veir i Flo<strong>de</strong>n samt Grund til Magasiner og Vareskur.<br />
I Anledning Forespörgsel fra Interessere<strong>de</strong> skal her nævnes, at Buenos Aires<br />
endnu savner et tidsmæssigt Skibsværft og Tördok. Dog forefin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r Materialier<br />
til större og mindre Reparationer. Disse ere imidlertid sær<strong>de</strong>les kostbare,<br />
hvorfor <strong>de</strong>t vil<strong>de</strong> være tilraa<strong>de</strong>ligt her kun at la<strong>de</strong> foretage midlertidige<br />
Udbedringer, <strong>de</strong>r af Besigtigelsesmænd maatte fin<strong>de</strong>s forsvarlige.<br />
I <strong>de</strong>nne Förbin<strong>de</strong>lse kan ogsaa nævnes, at un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> i Havnen nòdvendige<br />
Operationer ville Skibsförerne kunne erhol<strong>de</strong> <strong>de</strong>n onskelige Mæglerbistanå hos<br />
fölgen<strong>de</strong> af <strong>de</strong> nordiske Fartöier mest beuytte<strong>de</strong> Firmaer: Erfjord k Bugge,<br />
Calle Cuyo N:o 341, — Williams & C:o, Calle Cuyo 528, — Morgan & Smith,<br />
Calle Cangallo N:o 326, -- Delfino Hevmanos, Calle Cuyo N:o 442, — E.<br />
Peltzer & C:o, Calle Reconquista N:o 212, — Ch. Reynolds, Calle Pedro<br />
Mendoza N:o 925, Boca. — Af her virken<strong>de</strong> Assurance-Agenter kan nævnes:<br />
A. E. Ad<strong>de</strong>, Hjörnet af Calle Belgrana og Calle Piedras, (for »Ocean» og<br />
»Norrland») A. M. Arentzen, Calle Cangalla 326 (for Arendals Assuranee-<br />
Forening og »Protektor»), og John M. Bugge, Calle Cuyo N:o 341 (for »Reform»).<br />
Angaaen<strong>de</strong> <strong>de</strong>n i forrige Aarsberetning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> nye Havn i La Platå<br />
kan anföres, at samme er gaaet langs<strong>om</strong>mere fremad end beregnet, hvorfor <strong>de</strong>n<br />
en<strong>de</strong>lige Aabning först fornylig har fun<strong>de</strong>t Sted, me<strong>de</strong>ns dog meget endnu<br />
niangler. En stor Del af <strong>de</strong> paa La Plataflo<strong>de</strong>n trafikeren<strong>de</strong> Dampskibe ville<br />
u<strong>de</strong>n Tvivl benytte <strong>de</strong>nne Havn, <strong>de</strong>r er tilejængelig for <strong>de</strong> störste Fartöier, og<br />
hvor flere fremme<strong>de</strong> Krigsskibe ere gaae<strong>de</strong> ind.<br />
Angaaen<strong>de</strong> Havneforhol<strong>de</strong>ne i Santa-Fé, et Sted, <strong>de</strong>r vin<strong>de</strong>r i Betydning,<br />
har Kapt. Sivertsen, Förer af Skonnertskib »Correo» af Christiania, velvilligen<br />
med<strong>de</strong>lt fölgen<strong>de</strong>: I Tidsrummet fra Juli til December Maaned hæn<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
of te, at <strong>de</strong>r ikke er mere Vand över Lorenzo og Palmas Passage end c:a 10<br />
Fod; dog indtræffer i <strong>de</strong> nævnte Maane<strong>de</strong>r smaa periodiske Stigninger af Flo<strong>de</strong>n,<br />
saale<strong>de</strong>s i Slutningen af September og i November. I 1887 gick jeg op til<br />
Santa-Fé med 12 l /2 Fod. Diamante Bar, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ngang hav<strong>de</strong> mindst Vand, er<br />
nu ikke lsengere grund; for Ti<strong>de</strong>n stiller Lorenzo og Palmas Passage sig<br />
ugunstigst. I December stiger Flo<strong>de</strong>n bety<strong>de</strong>ligt, hol<strong>de</strong>r sig med smaa Fald<br />
og Stigninger indtil Februar og Marts, da <strong>de</strong>n er paa sit höieate. S<strong>om</strong> oftest<br />
bevarer <strong>de</strong>n sin höieste Vandstand indtil Juni Maaned, begyn<strong>de</strong>r da at synke<br />
og er paa sit laveste i August.<br />
Santa-Fé ligger 3 Leguas i vestlig Retning for Flodbred<strong>de</strong>n; en meget<br />
bugtet Arm af Flo<strong>de</strong>n gaar op til selve Byen; ved <strong>de</strong>ns Munding, <strong>de</strong>r kal<strong>de</strong>s<br />
Boca Santa-Fé, er <strong>de</strong>r med <strong>de</strong>n lave Vandstand fra 5 til 8 Fod Vand paa
678<br />
Barren, me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>r er 13 à 14 Fod <strong>de</strong>n hele Vei op til Santa-Fé. Der/or<br />
bör Certepartienie in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>, at Lösning skall foregaa i Boca Santa-Fé, da i<br />
niodsat Fald Lasten nemlig maa lægtres, hvad <strong>de</strong>r fal<strong>de</strong>r kostbart. Naar <strong>de</strong>r<br />
er losset saameget at Skibet er lettet nok til at gaa helt op til Santa-Fé, har<br />
<strong>de</strong>t at betale en Afgift af £ 30 for Lods og Danipbaad til <strong>de</strong>n nævnte By.<br />
Ved höi Vandstand kan <strong>de</strong>r være 12 à 13 Fod Vand paa Barren, hvad <strong>de</strong>r<br />
sætter stnaa Skibe, <strong>de</strong>r ikke stikker dybere end 13 Fod. istand til at gaa op.<br />
2 engl. Mile ovenfor Boca Santa-Fé ligger et nyt Losse- og La<strong>de</strong>sted ved Navn<br />
nCalastiné», anlagt af et Jernbanek<strong>om</strong>pagni. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>n höie Vandstandstid<br />
kunne Skibe, <strong>de</strong>r stikke 17 Fod, koirnne herop. Der fin<strong>de</strong>s go<strong>de</strong> Bekvæmmelighe<strong>de</strong>r,<br />
hvor Lösning og Ladning kan foregaa let og hurtigt, liges<strong>om</strong> Fortöiningsindretningerne<br />
ere forsvarlige. Med Santa-Fé er <strong>de</strong>r let Förbin<strong>de</strong>lse med<br />
Jernbane. Her lästes Hve<strong>de</strong>, Lindseed, Mais og Mel. Skibsfarten er ret bety<strong>de</strong>lig<br />
og <strong>de</strong> fleste Skibe före skandinavisk Flag; selv store Dampskibe paa 3,500 Ton<br />
ligge her og läste; ganske nylig <strong>de</strong>n norske Dampe üSiggen» paa 3.200 Ton. Her<br />
losses allehaan<strong>de</strong> Jernbanemateriel samt Transitvarer, <strong>de</strong>r skulle sen<strong>de</strong>s vi<strong>de</strong>re op<br />
ad Flo<strong>de</strong>n eller ind i Lan<strong>de</strong>t. Certepartier bur<strong>de</strong> in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong> en Klausul <strong>om</strong>, at Lösning<br />
skal foregaa enten i Boca Santa-Fé eller Calastiné; i an<strong>de</strong>t Fald betinges fri<br />
Lægtring, fri Buxerbaad op og ned samt fri Lods. Det hændte nemlig Skib Lorma<br />
af Arendal, <strong>de</strong>r hav<strong>de</strong> Certeparti direkte til Santa-Fé og forefandt 9 Fod Vand<br />
paa Barren, at <strong>de</strong>t maatte lægtre Lasten til 9 Föds Dybgaaen<strong>de</strong> og <strong>de</strong>refter<br />
fortsætte op til Santa-Fé, bvilket koste<strong>de</strong> <strong>de</strong>t £ 100 i Extraudgift. Med et<br />
300 Tons Fartöi ere Udgifterne i Calastiné fölgen<strong>de</strong>: Lods fra Buenos Aires<br />
Doll. 330-20, Stempler og Manifester Doll. 25'00, Fyrpenge Doll. 26'64,<br />
Havnelods Doll. 12'00, Petty Expenees Doll. 5'50, Ind- og Udklarering Doll.<br />
50'OO eller tilsammen fäste Udgifter Doll. 449'36. I selve Santa-Fé ville<br />
Udgifterne være <strong>de</strong> samme, hvortil k<strong>om</strong>mer Udlæg til Bugsering og Lods. og<br />
hvis Lægtring nòdvendiggjöres, ogsaa <strong>de</strong>nne Udgift. Ikke<strong>de</strong>st<strong>om</strong>indre er Frekventsen<br />
ret betragtelig; i December Maaned laste<strong>de</strong> 5 norske Skibe her; i<br />
Hve<strong>de</strong>sæsonen er her mange flere. Hvad Forrotninger angaar, er man ofte<br />
uheldig stillet, i<strong>de</strong>t man er udsat for at consigneres til daarlige Mæglere og<br />
ublu Konsignatærer, hvad <strong>de</strong>r tnedförer Tab, u<strong>de</strong>n at man tilstrækkelig respekteres,<br />
muligens fordi et Vicekonsulat i Santa-Fé mangler. Og dog tiltager vor<br />
Skibsfart her bety<strong>de</strong>ligt, ja <strong>de</strong>t er næsten blöt Nordruænd og Svenske, <strong>de</strong>r vove<br />
sig hidop. Ste<strong>de</strong>ts Virks<strong>om</strong>hed öges; blöt i Aar vil <strong>de</strong>r muligens blive udskibet<br />
l l /a Mill. Ton Hve<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfra. Der er nu paabegyndt en ny Kanal til Santa-Fé,<br />
<strong>de</strong>r med Udmunding noget ne<strong>de</strong>nfor Boca Santa-Fé skal sætte <strong>de</strong> störste Dampere<br />
istand til at gaa op til Byen, hvorved <strong>de</strong>r u<strong>de</strong>n Tvivl vil skabes <strong>de</strong>n en bety<strong>de</strong>lig<br />
Fremtid s<strong>om</strong> Han<strong>de</strong>ls- og Söstad.<br />
Af enkelte Artikler, <strong>de</strong>r kun<strong>de</strong> have nogen Betydning for vore Län<strong>de</strong>s<br />
Industri, stiller Indförslen til Republikken sig i <strong>de</strong> to sidste Aar saale<strong>de</strong>s:<br />
* Dog kun 1,478 Reg.-Ton.
679<br />
Gjenneingaaes <strong>de</strong>n sist udkoniue »Tarifa <strong>de</strong> avaluos», <strong>de</strong>r altsaa skal gjæl<strong>de</strong><br />
i 1890, <strong>de</strong>t vil sige <strong>de</strong>n Tarif, hvor <strong>de</strong>n for hver Vare fastsatte officielle<br />
Værdi er anfört, <strong>de</strong>r (sædvanligt noget mindre end <strong>de</strong>n vanlige Markedspris)<br />
lægges til Grund for Tol<strong>de</strong>ns procentvise Beregning, vil man se, at <strong>de</strong>r er<br />
foretaget en<strong>de</strong>l mindre væsentlige Ændringer i <strong>de</strong> Artikler, <strong>de</strong>r for os have<br />
Interesse, fra livad <strong>de</strong>r gjaldt i <strong>1889</strong> og hvormed <strong>de</strong>t tur<strong>de</strong> være af Interesse<br />
at gjore Àfskiberne bekjendt:<br />
Hvad Sveriges og Norges Han<strong>de</strong>l med Argentina angaar, er <strong>de</strong>r frem<strong>de</strong>les<br />
Grund til at gjentage Bemærkningen <strong>om</strong>, at kun <strong>de</strong>n minste Del af <strong>de</strong> indförte<br />
Varer fin<strong>de</strong> Pläds i <strong>de</strong>n officiele argentinske Statistik. Jeg har <strong>de</strong>rfor la<strong>de</strong>t<br />
<strong>de</strong>t være mig magtpaaliggen<strong>de</strong> gjennem Henven<strong>de</strong>lse til <strong>de</strong> i <strong>de</strong>nne Han<strong>de</strong>l<br />
interessere<strong>de</strong> at söge tilveiebragt nöiagtige Data, <strong>de</strong>r ere <strong>de</strong>t statistiske Bureaus<br />
Direktör D:r Latzina med<strong>de</strong>lte.<br />
Af disae Data fremgaar, at <strong>de</strong>r fra Sverige i <strong>1889</strong> indförtes til Buenos<br />
Aires direkte 4,860 Ptbg-Std Trælast, 470 Ton Træmasse, 50 Ton Jern, 30<br />
Ton Hesteskosöm, 105 Ton forskjellige Maskiner, 60 Ton Cognac, Punsch og<br />
Öl (1,000 Dusin Fl.), 9 Ton Fyrstikker, 5 Ton Frö, l 1 /. Ton Öxer, 2 1 /, Ton<br />
Staal, 6'/, Ton konservere<strong>de</strong> Erter, 3 Ton Hestesko, 34V, Ton Kridt, 50<br />
Ton Diverse, eller tilsammen 357 Ton Varer foru<strong>de</strong>n Trælast og Træmasse.<br />
Disse Varer angives indförte i fölgen<strong>de</strong> Skibe: en svensk Damper paa 365 Ton,
680<br />
10 svenske Seilskibe paa 4,587 Ton, 9 norske Seilakibe paa 5,406 Ton, 2<br />
finske Seilskibe paa 1,187 Ton, 2 holländske Seilskibe paa 1,505 Ton og 1<br />
österrigsk paa 795 Ton eller 24 Seilskibe paa tilsammen 13,480 Ton.<br />
Den direkte Export herfra til Sverige <strong>om</strong>fatte<strong>de</strong>: 675 Baller Uld (290<br />
Ton), 19,100 St. salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r (650 Ton), 1,200 St. törre<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r (20 Ton),<br />
600 Piber Talg (280 Ton) eller tilsammen e:a 1,250 Ton Varer.<br />
Pra argentinske Havne anföres s<strong>om</strong> afseile<strong>de</strong> til svenske Havne i <strong>1889</strong> 2<br />
Skibe drasgtige 308 Ton hver, la<strong>de</strong><strong>de</strong> med 160,366 Kg. Uld, 264,000 Kg.<br />
Talg og 12,000 Kg. Horn. Kun en mindre Del af <strong>de</strong> argentinske Varer gaa<br />
imidlertid direkte. Meget mere end <strong>de</strong>t opgivne tur<strong>de</strong> saale<strong>de</strong>s være k<strong>om</strong>met<br />
til Sverige fra Argentina. Fòlgen<strong>de</strong> tilnærmelsevia rigtige Opgave över <strong>de</strong> til<br />
Sverige indförte Kvanta Uld, Hu<strong>de</strong>r og Talg, Varer, <strong>de</strong>r netop ere argentinske<br />
Exportartikler, tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor ei savne Interesse:<br />
Fra Norge indförtes i <strong>1889</strong> direkte til Buenos Aires 292 Ptbg-Std hövlet<br />
Trælast og 172 Ptbg-Std ubövlet, samt 200 Ton Træmasse. Fra Argentina<br />
exportere<strong>de</strong>s 12- à 14,000 St. salte<strong>de</strong> Hu<strong>de</strong>r til Norge (c:a 410 Ton) mod<br />
8,000 i 1888 og 10,000 i 1887.<br />
Fra Norge indförtes <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n en Del andre Varer af mindre Betydning.<br />
Et herværeu<strong>de</strong> Han<strong>de</strong>lshus har saale<strong>de</strong>s modtaget: Konserver 854 Kg., Hesteskosöm<br />
544 Kg., Tapeter 1,040 Kg. (3,616 Ruller), Öl 50 Kasser, Klipfisk<br />
53,000 Kg. Dog maa <strong>de</strong>t bemærkes, at <strong>de</strong>n til Argentina indförte Fisk <strong>om</strong>trent<br />
i sin Helhed var af norsk Oprin<strong>de</strong>lse, indfört <strong>de</strong>ls direkte, <strong>de</strong>ls över Genua,<br />
Hamburg og Bremen. Andre Huse her og i Rosario have ogsaa indfört mindre<br />
Kvanta norske Varer, hvor<strong>om</strong> Opgaver mangler.<br />
Tol<strong>de</strong>n paa Træmasse er bleven ophævet. Den nordiske Indförsel af V<strong>år</strong>en<br />
tur<strong>de</strong> <strong>de</strong>rfor tiltage, tiltrods for at Lan<strong>de</strong>t selv har Stoffer, s<strong>om</strong> Espartogræs,<br />
til Papirfabrikation.<br />
Af nordisk Trælast ank<strong>om</strong> i <strong>1889</strong> passen<strong>de</strong> Ladninger un<strong>de</strong>r gunstige<br />
Vilkaar bestaaen<strong>de</strong> af '/3 Battens og /, Bord, for hvilke oppDaae<strong>de</strong>s 30, 32 ja<br />
36 Pesos Guld cif. pr 1,000 sup. Fod, ja stund<strong>om</strong> endog noget mere. Mod Aarets<br />
Slutning viste <strong>de</strong>r sig fal<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Ten<strong>de</strong>nts, <strong>de</strong>r holdt sig i <strong>de</strong>t nye Aar, hvad<br />
<strong>de</strong>r nærmest maa tilskrives Pengekrisen og ikke Mangel paa Behov. De större<br />
Kjöbere have erklæret ikke at ville kjöbe saalænge Situationen ikke bedrer sig,<br />
hvorfor <strong>de</strong>t nu er vanskeligt at effektuere noget Salg.<br />
Kvægavl. Sees <strong>de</strong>r hen til <strong>de</strong>n Rolle, Kvægavlen spiller for Argentinas<br />
Udförsel, fin<strong>de</strong>r man, at <strong>de</strong>n for hvert Aar vin<strong>de</strong>r i Betydning. Blandt <strong>de</strong>ns<br />
Produkter kræver Ul<strong>de</strong>n særlig Opmærks<strong>om</strong>hed. Udforselen <strong>de</strong>raf har i <strong>de</strong><br />
sidste 5 Aar oseilleret, men er dog i <strong>de</strong>t hele gaaet fremad og har i <strong>1889</strong><br />
naaet sit höieste Ziffer, nemlig över 141 Mill. Kg. Paa samme Tid er Ul<strong>de</strong>ns<br />
Finhed bleven bety<strong>de</strong>lig bedre. Han<strong>de</strong>len med Kjöd er lidt efter lidt steget,<br />
er i <strong>1889</strong> noget stationær for frossent Kjöd, men er hvad Talg og Tasajo<br />
angaar, öget med 60 %. Tages Produkterne Talg og Fedt, Tasajo og frossent<br />
Kjöd un<strong>de</strong>ret i Aarene 1885, 1886, 1887 og 1888, er Udforselen <strong>de</strong>raf resp.<br />
58, 56, 43 og 60 Mill. Kg., i <strong>1889</strong> 75 Mill. Kg.
681<br />
I <strong>de</strong> samme Aar 1885 til 1888 var Udförselen af Oxe- og Hestehu<strong>de</strong>r<br />
2,000,000, 2,800,000, 3,500,000 og 3,700,000 Hu<strong>de</strong>r; i <strong>1889</strong> noget mindre,<br />
iaær hvad Oxehu<strong>de</strong>r angaar.<br />
Alle Produkter af Kvægavl tilsanimen (Oxehu<strong>de</strong>r undtagne) udgjor<strong>de</strong> i <strong>de</strong><br />
samme Aar resp. 160,900,000 Kg.; 262,500,000 Kg.; 215,500,000 Kg.,<br />
267,500,000 og 280,000,000 à 300,000,000 Kg. i <strong>1889</strong>. Her spores altsaa<br />
en jævn Fremgang, <strong>de</strong>r <strong>om</strong> Produkterne end ikke stige i Pris, frembringer en<br />
stedse stigen<strong>de</strong> Kapitalforögelse, <strong>de</strong>r efterhaan<strong>de</strong>n maa blive af <strong>de</strong>n störste Betydning<br />
for Lan<strong>de</strong>ts Kredit. Kvægavlens Produkter udgjör c:a 70 % af <strong>de</strong>u<br />
hele Republiks Frembringelser.<br />
Da Argentina har c:a 23 Mill. Stykker Oxer og Kjör, vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>t kunne<br />
forsyne en Mæng<strong>de</strong> Marke<strong>de</strong>r i Europa med Kjöd. Uagtet en hel Del Forsög<br />
ere gjorte, er dog Sägen endnu ikke k<strong>om</strong>men i rigtig Gjænge. Hidtil frembringes<br />
kun væsentlig Tasajo, en simpel Vare med begrændset Efterspörgsel.<br />
Hvad <strong>de</strong>r i Argentina gjör Kjö<strong>de</strong>xport i europæisk Forstand vanskelig er,<br />
at man maatte fe<strong>de</strong> Kvæget, hvortil kunstige Fo<strong>de</strong>rsioffe vil<strong>de</strong> udkræves, og<br />
maatte beskytte <strong>de</strong>t mod Uveir. Derfor bidrage Regjeringens Præmier kun i<br />
begrændset Grad til at forbedre Forhol<strong>de</strong>t, i<strong>de</strong>t Udförselen betiuges af Efterspörgselen<br />
og <strong>de</strong>nne söger <strong>de</strong>t go<strong>de</strong> Kjöd, lægger Vægten paa Kvaliteten og<br />
mindre bry<strong>de</strong>r sig <strong>om</strong> Kvantiteten. Præmierne k<strong>om</strong>me ikke direkte Producenten<br />
tilgo<strong>de</strong>, hvis ikke <strong>de</strong>nne selv samtidig er Exportör. Man har ogsaa forsögt at<br />
udföre Uven<strong>de</strong> Dyr. Det argentinske Kvæg fra <strong>de</strong>t Indre er dog li<strong>de</strong>t tæmmet,<br />
er daarlig fe<strong>de</strong>t og befm<strong>de</strong>r sig långt fra ethvert Udskibningssted.<br />
Da forskjellige Dampskibselsskaber have indrettet Dampere med specielle<br />
Fryserum for Overförselen til Europa af frossent Kjöd, er <strong>de</strong>t imidlertid at forvente,<br />
at större og större Kapital vil ven<strong>de</strong> sig til <strong>de</strong>nne Virks<strong>om</strong>hed. Man<br />
ser efterhaan<strong>de</strong>n flere og flere saakaldte 5)Sala<strong>de</strong>ros» reise sig, vistnok mest paa<br />
uruguayisk Territorium af fiscale Grun<strong>de</strong>, men indkjöben<strong>de</strong> Kvæg i Mæng<strong>de</strong><br />
fra Argentinas Estancias. Hidtil ere Produkterne (Kjödpulver og Extrakt) fra<br />
Fray Bentos (Liobig), fra Cibil's Fabrik og fra Kemmerichs i Santa-Elena vel<br />
kjendte i Europa og vin<strong>de</strong> stigen<strong>de</strong> Afsætning. Blandt Exportfirmaer for<br />
frossent Kjöd kan nævnes: The River Plate Fresh Meat C:o, Limited (i <strong>1889</strong><br />
udfört 394,066 Kroppe), Nelson's River Plate Meat C:o Limited (i <strong>1889</strong> udfört<br />
471,269 Kroppe), Sansinena & C:o (i <strong>1889</strong> udfört 380,000 Kroppe). Frossent<br />
Faarekjöd har hidtil ikke vun<strong>de</strong>t <strong>de</strong>n store Indgang paa Paris og Londons Marke<strong>de</strong>r,<br />
s<strong>om</strong> man hav<strong>de</strong> ventet. Da imidlertid Engelskmæn<strong>de</strong>ne have indrettet Pramme med<br />
Fryserum, hvori <strong>de</strong>nne Vare kan udlosses og bringes til Magazinernes Kjæl<strong>de</strong>re u<strong>de</strong>n<br />
at tö op un<strong>de</strong>rveis, vil formentlig Salget blive sikrere, liges<strong>om</strong> ogsaa <strong>de</strong> Iavere engelske<br />
Klassers Ford<strong>om</strong> mod <strong>de</strong>tte Næringsmid<strong>de</strong>l synes at aftage. Lan<strong>de</strong>ts U<strong>de</strong>origsminister<br />
<strong>om</strong>fatter Idéen <strong>om</strong> Udförsel af leven<strong>de</strong> Kvæg med stor Interesse liges<strong>om</strong><br />
<strong>de</strong>t argentinske Landhusholdningsselskab stötter <strong>de</strong>n. Der er allere<strong>de</strong> gjort<br />
forskjellige Forsög, efteråt man hav<strong>de</strong> seet, at Udförsel af leven<strong>de</strong> Dyr fra<br />
Nordamerika til Europa var lykke<strong>de</strong>s, og have <strong>de</strong> indbudt til Gjentagelse.<br />
Agerbrug. Af Produkter af Agerbruget er Mais <strong>och</strong> Hve<strong>de</strong> <strong>de</strong> vigtigste.<br />
Udbyttet <strong>de</strong>raf har dog vexlet meget, i<strong>de</strong>t enkelte Aaringer have været slette,<br />
saas<strong>om</strong> 1886 og 1888. Udförselen af Mais er jævnt tiltagen i <strong>de</strong> sidste 5<br />
Aar. Den udgjor<strong>de</strong> resp.: Kg. 198,000,000; 231,000,000; 362,000,000;<br />
162,000,000; i <strong>1889</strong> var Udförselen s<strong>om</strong> nævnt sær<strong>de</strong>les bety<strong>de</strong>lig.<br />
Udförselen af Hve<strong>de</strong> har været endnu mere ujævn. I <strong>de</strong> samme Aar var<br />
<strong>de</strong>n resp. Kg. 78,500,000, 38,000,000, 238,000,000, 179,000,000, i <strong>1889</strong> c:»<br />
22 Mill. Kg.
682<br />
Republikkens Agerbrug har fölt Indfly<strong>de</strong>lsen af <strong>de</strong>n financielt trykken<strong>de</strong><br />
Situation, af at Einigranternes Hovedmasse ikke s<strong>om</strong> paaregnet lægger sig<br />
efter Agerbrug, men efter alleliaan<strong>de</strong> andre Beskjæftigelser, samt af at Speculationen<br />
har drevet Jor<strong>de</strong>ns Værdi op til en saa urimelig Höi<strong>de</strong>, at <strong>de</strong>n er<br />
vanskelig at erhverve. Den siste Agerbrugs Census for Argentina for <strong>1889</strong><br />
viser et dyrket Areal af 2,422,955 Hektarer.<br />
Man regner, at Jor<strong>de</strong>ns Værdi har fordobiet sig i <strong>de</strong> siste tre Aar. I<br />
England har i et helt Aarhundre<strong>de</strong> Stigningen i Jor<strong>de</strong>ns Værdi været 64 %.<br />
1 Santa-Fé, hvor Jor<strong>de</strong>n er meget frugtbar og Produktionen overor<strong>de</strong>ntlig stor.<br />
er <strong>de</strong>n meget billigere end i Buenos Aires og Entrerios. I Provindsen Buenos<br />
Aires er Jor<strong>de</strong>ns Værdi drevet op ved Spekulation fretnbragt ved Laan, til—<br />
staae<strong>de</strong> af Hypothekbanken i Cedulas, givne efter en Værdi paa Jor<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r<br />
var 5 à 6 Gange större end <strong>de</strong>n virkelige. Denne Bank har i 2 Aar hævet<br />
<strong>de</strong>n cirkuleren<strong>de</strong> Masse Sedler fra 88 Mill. til 242 Mill. Pesos Papir og 4'/2<br />
Mill. Pesos Guld. De ere faldne bety<strong>de</strong>ligt i Værdi.<br />
Grubedrift. I Aaret 1887 repræsentere<strong>de</strong> Udförselen af Mineralier en<br />
Værdi af 185,356 Pesos, i 1888 af 1,526,000 Pesos og i <strong>1889</strong> noget över<br />
2 Mill. Pesos. I 1890 begyn<strong>de</strong>r man at exploitere en i Mendoza fun<strong>de</strong>n<br />
Petroleumsaare. San Juan er en af <strong>de</strong> paa Mineralier rigeste Provindser.<br />
Der er c:a 1,100 Miner, saale<strong>de</strong>s for<strong>de</strong>lte: 116 Guldminer, 854 Sölvminer,<br />
61 for Drift efter Guld og Solv, 5 for Drift efter Guld. Solv og Kobber,<br />
26 for Drift efter Solv og Kobber, 23 Kobberminer, 1 Kviksölvmine, 11<br />
Kulminer, 3 Jerngruber, 1 Tierra-R<strong>om</strong>ana-Brud, 1 Alumine- og 1 Svovlmine;<br />
<strong>de</strong>su<strong>de</strong>n fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r Kalk, Marmor og Gibs. Til at udnytte <strong>de</strong> udvundne Ertser<br />
fin<strong>de</strong>s 5 metallurgiske Etablissementer. Fornö<strong>de</strong>n Kapital og Arbeidskraft mangler<br />
dog endnu.<br />
un<strong>de</strong>rgivne.<br />
De færreste af <strong>de</strong> nævnte Miner ere <strong>de</strong>rfor virkelig activ Drift<br />
Vinavl. Vin dyrkes nu i San Juan, Mendoza, Santiago, Buenos Aires og<br />
Santa-Fé. Uagtet i teknisk Henseen<strong>de</strong> en meget vanskelig Industri, griber <strong>de</strong>n<br />
<strong>om</strong> sig, stöttet af en stigen<strong>de</strong> Efterspörgsel. S<strong>om</strong> för nævnt er <strong>de</strong>r mellem<br />
23 og 24,000 Hektarer beplante<strong>de</strong> med Vin i Argentina. Sukkeravlen tiltager<br />
ligele<strong>de</strong>s. Der er nu e:a 22,000 Hektarer beplante<strong>de</strong> med Rör, Halv<strong>de</strong>len <strong>de</strong>raf<br />
i Tueuman, Besten i Santiago, Santa-Fé og Corrientes. Værdien af Sukkerproduktionen<br />
(Sukker og Alkohol) beregnes til e:a 18 Mill. Pesos.<br />
Ramié. En ny Industri er paabegyndt i Chaco: Dyrkning af Bamié, en<br />
Plante, <strong>de</strong>r frembringer Fibrer, s<strong>om</strong> behandle<strong>de</strong> paa en særegen Maa<strong>de</strong> kunne<br />
tilvirkes til Stoffer, <strong>de</strong>r i Han<strong>de</strong>len let forvexles med Silketöier. Denne Plante<br />
trives overor<strong>de</strong>ntlig godt i <strong>de</strong>n argentinske Bepublik.<br />
Kolonisation. Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> i forrige Beretning <strong>om</strong>handle<strong>de</strong> Kolonisationsselskaber<br />
have enkelte andre begyndt at arbei<strong>de</strong>, me<strong>de</strong>ns nye ere un<strong>de</strong>r Dannelse.<br />
Et belgisk Selskab »La Société <strong>de</strong> protection aux emigrants», har grun<strong>de</strong>t en<br />
Koloni Santa-Rosa i Provindsen Buenos Aires, hvor <strong>de</strong>t har anbragt Emigranter<br />
<strong>de</strong>r ank<strong>om</strong>me og ere i Forlegenhed for Jord. Disse modtage 50 Hektarer,<br />
Bamt <strong>de</strong>t Sæ<strong>de</strong>korn, Redskaber og Husdyr, <strong>de</strong>r ere nödvendige til <strong>de</strong>n förste<br />
Installation og blive Eiere af sin Jord efter 16 Aar. Dette Selskabs Virks<strong>om</strong>hed<br />
synes at være baa<strong>de</strong> regelmæssig og klog. Paa samme tid Jor<strong>de</strong>n<br />
bortsættes til Emigranter, sælges <strong>de</strong>r andre Lod<strong>de</strong>r ved Auktion til andre<br />
Liebhabere; herved stige <strong>de</strong> övrige Lod<strong>de</strong>r i Værdi.<br />
I<strong>de</strong>t <strong>de</strong> private Eiere, <strong>de</strong>r fra gammel Tid have besid<strong>de</strong>t Land i Milevis<br />
i Republikken, i <strong>de</strong> senere Aar have seet <strong>de</strong>ts Værdi stige bety<strong>de</strong>ligt, have <strong>de</strong><br />
sögt <strong>de</strong>ls at afhæn<strong>de</strong> <strong>de</strong>raf til spredte indvandre<strong>de</strong> Familier, <strong>de</strong>ls at danne hele
683<br />
Kolonier. Paa <strong>de</strong>nne Maa<strong>de</strong> fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r nu in<strong>de</strong> i Lan<strong>de</strong>t mindre Ansamlinger<br />
af næsten alle Nationaliteter.<br />
Med Hensyn til <strong>de</strong>n Koloni, <strong>de</strong>r af Regjeringen tænkes dannct i Yeruä<br />
i Provindsen Entrerios ved Bred<strong>de</strong>n af Flo<strong>de</strong>n Uruguay og hvortil Land var<br />
indkjöbt til höi Pris, foreligger <strong>de</strong>r Oplysninger i et officielt Dokument af 7<br />
Februar d. A. hvorefter <strong>de</strong>r er lagt Plan til en By og givet Concession paa<br />
en Tramway <strong>de</strong>rsteds samt er opmaalt og indberegoet Lod<strong>de</strong>r, bestenit til Salg<br />
til Emigranter. Det er ved Dekret bestemt, at Lod<strong>de</strong>rne skulle sælges til jorddyrken<strong>de</strong><br />
Emigranter; at disse for Jord, Hus og Indhegning un<strong>de</strong>ret skulle betale<br />
57 Pesos Papir; for at k<strong>om</strong>me i Betragtning skulle <strong>de</strong> godtgjöre at <strong>de</strong><br />
ere hæ<strong>de</strong>rlige Emigranter, at <strong>de</strong> ere Jordbrugere, at <strong>de</strong> have i<strong>de</strong>tiuindste en<br />
Kapital af 500 Papirpesos til at kjöbe Redskaber og Sæ<strong>de</strong>korn for. Hver Lod<br />
er i Regelen 100 Hektarer. Betalingsfristen skal være 10 Aar. Afbetalingen<br />
begyu<strong>de</strong>r med Begyn<strong>de</strong>isen af <strong>de</strong>t 3:die Aar med en Otten<strong>de</strong><strong>de</strong>l <strong>om</strong> Aaret.<br />
Kjöberen behöver kun at give et simpelt Gjældsbrev med 8 °0 Rente u<strong>de</strong>n<br />
an<strong>de</strong>n Garanti, modtager <strong>de</strong>rfor af »la C<strong>om</strong>ision <strong>de</strong> Tierras» en Legitimation,<br />
<strong>de</strong>r berettiger til Besid<strong>de</strong>lsestagelse, og erbol<strong>de</strong>r efter endte Afbetalinger Skjö<strong>de</strong><br />
af el Escribano <strong>de</strong>l Goberno. Kjöberen kan ogsaa betale kontant, dog först<br />
efter at have dyrket Eiend<strong>om</strong>men et Aar. Man har imidlertid erfaret, at <strong>de</strong>r<br />
ved offentlig Auktion er solgt af Lod<strong>de</strong>rne i Yeruä til hüiere Pris end <strong>de</strong>n<br />
nævnte og til Mænd, <strong>de</strong>r ganske vist ikke tænker at dyrke <strong>de</strong>n personlig. Ved<br />
<strong>de</strong>tte Misgreb er Koloniens Fremtid mindre sikker, liges<strong>om</strong> <strong>de</strong>t har vist sig<br />
for <strong>de</strong> egentlige Emigranter vanskeligt at erhol<strong>de</strong> Jord <strong>de</strong>r. Det er til <strong>de</strong>nne<br />
Koloni Regjeringen har tænkt at sen<strong>de</strong> ank<strong>om</strong>men<strong>de</strong> svenske og norske Emigranter,<br />
<strong>om</strong>handle<strong>de</strong> i en Skrivelse fra <strong>de</strong>n herværen<strong>de</strong> U<strong>de</strong>nrigsminister til<br />
In<strong>de</strong>nrigsministeren af 18 November <strong>1889</strong>, hvor<strong>om</strong> jeg ved an<strong>de</strong>n Anledning<br />
har indberettet, liges<strong>om</strong> i andre Kolonier, <strong>de</strong>r skul<strong>de</strong> anlægges längs Atlanterhavets<br />
Kyst.<br />
Do Immigranter, <strong>de</strong>r her have störst Fremtid og <strong>de</strong> bedste Udsigter, ere<br />
naturligvis <strong>de</strong>. <strong>de</strong>r ere vant til Jordarbei<strong>de</strong> samt medföre nogen Kapital til at kjöbe<br />
eller forpagte Land. Af Haandværkere især Murere, Snedkere, Tömmermænd.<br />
Sk<strong>om</strong>agere, Skræd<strong>de</strong>re og Malere, samt Professioner, <strong>de</strong>r have at gjöre med Huses<br />
Opförelse eller Bearbei<strong>de</strong>lse af Materialier <strong>de</strong>rtil, saas<strong>om</strong> Tegelbræn<strong>de</strong>re eller<br />
Metalstöbere. Tjenstefolk kunne erhol<strong>de</strong> en Lön af fra 20 til 25 Papirdaler<br />
med Kost pr Maaned og 50 u<strong>de</strong>n Kost; Kudske 40 à 60 Papirpesos. For<br />
Han<strong>de</strong>lsmænd og Kontorfolk ere Udsigterne daarlige, Doget bedre hvis <strong>de</strong> medföre<br />
nogen Kapital og kunne Sproget. Advokater, Læger, Apothekere og<br />
Dentister maa un<strong>de</strong>rkaste sig ny Examen. Ingeniörer, Landmaalere, Arkitekter<br />
og Agron<strong>om</strong>er kunne s<strong>om</strong> Regel paaregne at faa noget at gjöre og lidt efter<br />
lidt at skabe sig en Stilling. Mænd med blöt <strong>de</strong>n forelöbige Universitetsdannelse<br />
ere udsatte for Nöd, i<strong>de</strong>t disse Emigranter tilby<strong>de</strong> at gjöre hvads<strong>om</strong>helst,<br />
me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> af Arbeidsgiveren tilsi<strong>de</strong>sættes for <strong>de</strong>n vanlige simple Arbei<strong>de</strong>r,<br />
<strong>de</strong>r ingen Fordringer har. Ihvorvel <strong>de</strong> fleste, <strong>de</strong>r her have stu<strong>de</strong>ret Immigrationsforhol<strong>de</strong>ne,<br />
ere k<strong>om</strong>ne til <strong>de</strong>t Resultat, at en förnuftig og Tel le<strong>de</strong>t Emigration<br />
vil være sikker paa at fin<strong>de</strong> og kunne grun<strong>de</strong> en sorgfri Fremtid her,<br />
(saale<strong>de</strong>s en af <strong>de</strong>n belgiske Regjering udsendt Emigrations inspektör,hvis Beretninger<br />
ere offentliggjort), tör Generalkonsulatet dog ikke tilraa<strong>de</strong> Emigranter fra<br />
Nor<strong>de</strong>n at k<strong>om</strong>me hid netop nu, da <strong>de</strong> ökon<strong>om</strong>iske Forhol<strong>de</strong> ere trykke<strong>de</strong> af<br />
en længere Krise, frembragt ved Overspekulation fra Privates og uökon<strong>om</strong>isk<br />
Administration fra Regjeringens Si<strong>de</strong>, medniindre <strong>de</strong> allere<strong>de</strong> ere vante til fremme<strong>de</strong><br />
Forhol<strong>de</strong>, let gjöre sig fortrolige med disse og medbringe nogen Kapital.<br />
For <strong>de</strong>n mindre bemidle<strong>de</strong> Haandværker eller Arbei<strong>de</strong>r kan <strong>de</strong>r med <strong>de</strong>n nu
684<br />
raa<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Stilstand i Forretningerne let skabes en vanskelig og af Forlegenhe<strong>de</strong>r<br />
trykket Existence.<br />
In<strong>de</strong>n jeg gaar över til en Re<strong>de</strong>gjörelse for <strong>de</strong> herværcn<strong>de</strong> Havneafgifter<br />
og Usancer, kan jeg ikke undla<strong>de</strong> at anföre Mangler ved Lodsvæsenet, hvorover<br />
alle Kapteiner beklage sig. Foru<strong>de</strong>n <strong>de</strong> hos Havnekapteinen ansatte<br />
Marinelodse, <strong>de</strong>r ikke have med Han<strong>de</strong>lsskibe at gjöre, fin<strong>de</strong>s <strong>de</strong>r i Baliia Blanca<br />
kun to Lodser, <strong>de</strong>r ere bosatte i Byen, i Ste<strong>de</strong>t for ved Monte Hermoso ved<br />
Indlöbet til Bugten, hvorfor Fartöier i Alnain<strong>de</strong>lighed selv maa söge sig frem<br />
helt til Napostabanken, hvor Lods först erhol<strong>de</strong>s.<br />
De x\fgifter et Fartöi har at betale ere blandt andre: 7 Cents Papir pr<br />
Registerton i Fyrpenge og Sundhedsafgift. »Wharfage» beregnes hidtil af Jernbanebolaget<br />
efter fölgen<strong>de</strong> Regler: Doll. 4C0 for <strong>de</strong> för3te 100 Reg.-Ton samt<br />
1 Cent for hver oversky<strong>de</strong>n<strong>de</strong> Reg.-Ton med Paalæg af <strong>de</strong>n halve Guldagio, alt<br />
pr Dag. F. Ex. et Fartöi paa 200 Reg.-Ton betaler pr Dag Doll. 5-00 (antag,<br />
at Kursen er 100 % över Pari, saa paalægges blöt 50 %). Fartöiet betaler<br />
fölgelig Doll. 5-00 + 50 % = 7'50 Papir eller Guld Doll. 375. Dertil<br />
k<strong>om</strong>mer 50 Cents en Gäng for alle (efter samme Kursberegning paa hver TOD<br />
à 1,000 Kg.) for Stuvning og Brug af Kraner.<br />
Ballastens Pris varierer mellem Doll. 1'50 og Doll. 3"00.<br />
Lodspenge beregnes efter fölgen<strong>de</strong> Tarif:<br />
og opover, til Ankerplads insi<strong>de</strong>s Naposta Bar. Taxten for at tage et Skib<br />
fra eller til Ankerpladsen til eller fra Jernbanebryggen Doll. 5 Guld.<br />
Fartöier, <strong>de</strong>r ere ank<strong>om</strong>ne med KulladniDg for Sydbaneselskabet, ansvarliggjöres<br />
for Vægten, hvorved <strong>de</strong>r i Regelcn paabyr<strong>de</strong>s <strong>de</strong>m et Tab af 1'/, %<br />
à 2 % af Fragten og <strong>de</strong>su<strong>de</strong>n maa erstatte Prisen paa <strong>de</strong>t manglen<strong>de</strong>.<br />
Hidtil har Expeditionen af Fartöier gaaet ganske hurtig for sig, men nu<br />
er Forhol<strong>de</strong>t s<strong>om</strong> nævnt blevet ganske <strong>de</strong>t modsatte, da Jernbanebryggen ikke<br />
kan rumme alle <strong>de</strong> Skibe, <strong>de</strong>r paa Grund af <strong>de</strong>n öge<strong>de</strong> Trafik nu ank<strong>om</strong>me.<br />
For at undgaa Strid og Tvist ved Beregning af Liggedage, Wharfage og andre<br />
Uletnper er <strong>de</strong>t raa<strong>de</strong>ligst, at Fartöier ved Fragtslutningen i sit Certeparti faar<br />
indfört »free Wharfage», saa meget mere s<strong>om</strong> intet trykt Reglement forefin<strong>de</strong>s.<br />
S. A. Christophersen.
Helsingfors <strong>de</strong>n 31 juli 1890.<br />
685<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
II.*<br />
Härmed fàr jag äran vördsamt öfversända tvänne af mig, på grund af <strong>de</strong><br />
af härvaran<strong>de</strong> tullstyrelse i <strong>de</strong>ssa dagar välvilligt lemna<strong>de</strong> uppgifter, utarbeta<strong>de</strong><br />
förteckningar öfver <strong>de</strong>n hufvudsakliga <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen emellan Sverige <strong>och</strong><br />
Finland un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, upptagan<strong>de</strong> <strong>de</strong> artiklar, hvilkas tullvär<strong>de</strong> beräknats<br />
till minst 10,000 Fnik, <strong>och</strong> har jag för jemförelsens skull ansett mig böra<br />
<strong>de</strong>rvid jemväl foga uppgifter för motsvaran<strong>de</strong> förhållan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 i <strong>de</strong>n<br />
mån sådant låtit sig göra.<br />
Af <strong>de</strong>nna jemförelse framg<strong>år</strong> att importen <strong>från</strong> Sverige, s<strong>om</strong> <strong>år</strong> 1888 uppgick<br />
till ett sammanlagdt väl<strong>de</strong> af Fmk 7,455,161, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> stigit till<br />
Fmk 8,694,952, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att vär<strong>de</strong>t af exporten till samma land <strong>från</strong> Finland<br />
un<strong>de</strong>r samma perio<strong>de</strong>r utgjor<strong>de</strong> resp. Fmk 8,727,174 <strong>och</strong> Fmk 8,880,522,<br />
hvadan alltså vär<strong>de</strong>t af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättningen emellan Sverige <strong>och</strong> Finland un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong> <strong>1889</strong>, synnerligast i fråga <strong>om</strong> importen, men äfven, ehuru i mindre grad,<br />
i fråga <strong>om</strong> exporten, öfverstiger motsvaran<strong>de</strong> vär<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>et.<br />
I afseen<strong>de</strong> å importen <strong>från</strong> Sverige visar sig <strong>år</strong> <strong>1889</strong> en <strong>de</strong>lvis rätt märkbar<br />
ökniüg un<strong>de</strong>r rubrikerna b<strong>om</strong>ull, brandsprutor, böcker, sill, frö, gummi,<br />
råa hudar, maskiner af jern eller stål, smältstycken, stångjern, jernvägsskenor.<br />
förteut jern eller stålplåt, cement <strong>och</strong> rågmjöl, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>remot ett motsatt<br />
förhållan<strong>de</strong> kan konstateras un<strong>de</strong>r rubrikerna konjak, viner, fartyg, jernmalm,<br />
elektrotekniska maskiner <strong>och</strong> spik.<br />
Hvad åter beträffar exporten till Sverige un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, visa rubrikerna<br />
hornboskap, lax, råa hudar, ägg, tjära, master <strong>och</strong> sågtimmer, hafre <strong>och</strong> rågmjöl<br />
någon ökning, men kan i motsats <strong>de</strong>rtill minskning sp<strong>år</strong>as un<strong>de</strong>r rubrikerna<br />
svin, fartyg, skogsfogel, renkött, smör <strong>och</strong> <strong>om</strong>alen råg.<br />
I fråga <strong>om</strong> Norges <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s<strong>om</strong>sättning med Finland un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, steg<br />
importen <strong>från</strong> förstnämnda land <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r till ett sammanlagdt vär<strong>de</strong> af Fmk<br />
770,647 emot Fmk 413,585 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888, samt exporten <strong>från</strong> Finland till<br />
samma land till Fmk 28,186 emot Fmk 149,000 un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888. Af införselsbeloppet<br />
faller cirka 768,000 Fmk på fiskvaror, <strong>de</strong>ribland för 1,873,526<br />
kg. sill 655,734 Fmk <strong>och</strong> för 250,025 kg. sey 112,511 Fmk; motsvaran<strong>de</strong><br />
belopp un<strong>de</strong>r nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> uppgingo <strong>de</strong>remot endast till resp. 304,475 <strong>och</strong><br />
86,168 Fmk eller för fiskvarorna tillhopa till cirka 395,000 Fmk. Utförseln<br />
till Norge un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et best<strong>år</strong> nästan uteslutan<strong>de</strong> af 1,213 hl. tjära till vär<strong>de</strong><br />
af cirka 12,130 Fmk samt af 1 segelfartyg till vär<strong>de</strong> af 16,000 Fmk, medan<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 till samma land <strong>från</strong> Finland exportera<strong>de</strong>s 5 segelfartyg till<br />
vär<strong>de</strong> af 149,400 Fmk.<br />
* Afd. I, se sid. 161.
686<br />
Jemförav<strong>de</strong> förteckning öfver <strong>de</strong>n hufvudsakliga importen <strong>från</strong> Sverige till<br />
Finland, un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en <strong>1889</strong> <strong>och</strong> 1888.
687
688
689<br />
Jemfòran<strong>de</strong> förteckning öfver <strong>de</strong>n hufvudsakliga exporten <strong>från</strong> Finland till<br />
Sverige un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>en <strong>1889</strong> <strong>och</strong> 1888.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 44
San Juan (Portorico).<br />
690<br />
(Årsberättelse för 1888.)*<br />
M. Björnstjerna.<br />
Enligt officiella uppgifter utgjor<strong>de</strong> införseln till ön i vär<strong>de</strong> 1473 mill.<br />
<strong>och</strong> utförseln 12 mill. doll. Tillökningen i exportsiffran härrör närmast af <strong>de</strong>n<br />
ovanligt rika kaffeskör<strong>de</strong>n jemte större skeppning af boskap, hudar <strong>och</strong> salt.<br />
Af socker gingo ~/3 till Förenta staterna, af kaffe var Cuba <strong>de</strong>n största afnämaren<br />
med '/ . Tobak gaf på grund af ogynsam vä<strong>de</strong>rlek blott half skörd<br />
mot <strong>år</strong> 1887 <strong>och</strong> qvaliteten var likale<strong>de</strong>s sämre.<br />
Frakterna voro till Förenta staterna för socker 22 à 25 cents pr 100<br />
pounds <strong>och</strong> 2'5 0 à 3 doll. pr 110 gäll. melass, till England 35 à 40 BII.<br />
pr ton socker <strong>och</strong> 40 à 60 sh. pr ton kaffe. Kaffetra<strong>de</strong>n upprätthålles hufvudsakligen<br />
af tyska <strong>och</strong> franska reguliera ångare.<br />
* Ink<strong>om</strong> för sent för att inflyta i förra <strong>år</strong>gången.<br />
W. H. Latimer.
Madrid.<br />
691<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Det rå<strong>de</strong>r stor oro bland importörerna af svenska <strong>och</strong> norska varor med<br />
anledning af ovissheten <strong>om</strong> <strong>de</strong>ssa varor skola k<strong>om</strong>ma att åtnjuta samma förmåner<br />
i tullförhållan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> andra nationers, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t skulle utan tvifvel vara<br />
till stor skada för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> export på Spanien, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n blefve mindre<br />
gynnad i traktatshänseen<strong>de</strong> än andra industriidkan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>rs.<br />
Jag skall i <strong>de</strong>nna berättelse framhålla <strong>de</strong> vigtigaste artiklar, s<strong>om</strong> i <strong>de</strong>tta<br />
hänseen<strong>de</strong> blifva berörda.<br />
Trä. S<strong>om</strong> bekant är skilna<strong>de</strong>n i tull på gynna<strong>de</strong> <strong>och</strong> icke gynna<strong>de</strong> nationers<br />
trälast vid import till Spanien p:tas 0T5 pr kbm. eller p:tas 3'50 pr<br />
S:t Ptbg.-std. Detta belopp kan synas obetydligt i förhållan<strong>de</strong> till varans vär<strong>de</strong><br />
i me<strong>de</strong>ltal, men så är dock icke förhållan<strong>de</strong>t, emedan man måste taga i betraktan<strong>de</strong>,<br />
att vid uppköp af trälast <strong>de</strong>t icke är fråga <strong>om</strong> mindre än hundratals<br />
std. på en gång <strong>och</strong> tusentals <strong>om</strong> <strong>år</strong>et, hvarigen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n nämnda differensen<br />
blir af bety<strong>de</strong>nhet, synnerligast s<strong>om</strong> konkurrensen i <strong>de</strong>n spanska markna<strong>de</strong>n är<br />
drifven till <strong>de</strong>t yttersta med Finland.<br />
På <strong>de</strong>n tid Ryssland icke ha<strong>de</strong> någon <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktat med Spanien, föredrogo<br />
härvaran<strong>de</strong> importörer endast för <strong>de</strong>n skilnad, s<strong>om</strong> då existera<strong>de</strong> i tull, svensk<br />
last framför motsvaran<strong>de</strong> finsk till för öfrigt samma f. o. b. priser. Skulle nu<br />
<strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena icke k<strong>om</strong>ma i samma kategori s<strong>om</strong> Eyssland, blefve förhållan<strong>de</strong>t<br />
<strong>om</strong>vändt.<br />
Här bör bemärkas, att finskt virke säljes billigare än svenskt f. o. b. Så<br />
t. ex. begär<strong>de</strong>s <strong>från</strong> Sverige (Sundsvall) <strong>år</strong> <strong>1889</strong> för 3"X9" furu sågfallan<strong>de</strong><br />
qvaliteter, maskinsågadt virke, £ 8 15 sh. à £ 9 5 sh. pr std, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t<br />
att finskt motsvaran<strong>de</strong> virke sål<strong>de</strong>s till £ 8 à £ 8 10 sh. f. o. b., såle<strong>de</strong>s<br />
med en prisskilnad af 10 à 15 sh. pr std.<br />
Förutsatt att <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> traktat med Spanien upphör <strong>och</strong> att<br />
Eyssland behåller sin eller ing<strong>år</strong> en ny, s<strong>om</strong> bestämmer lägre tull för finskt<br />
virke, blir <strong>de</strong>n <strong>om</strong>e<strong>de</strong>lbara följ<strong>de</strong>n, att <strong>de</strong>t senare föredrages för <strong>de</strong>t förra tillföljd<br />
af lägre pris gen<strong>om</strong> lägre tull. Och äfven <strong>om</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena sedan<br />
skulle blifva likstälda med Ryssland, är <strong>de</strong>t icke troligt att hvad s<strong>om</strong> förlorats<br />
skulle kunna återvinnas, emedan v<strong>år</strong>a importörer, sedan <strong>de</strong> med en i ögonen<br />
tallan<strong>de</strong> för<strong>de</strong>l köpt finskt virke <strong>och</strong> fått smak på <strong>de</strong>tta, utan tvifvel skola<br />
fortsätta <strong>de</strong>rmed, så mycket mera s<strong>om</strong> finskt virke anses mera qvistfritt <strong>och</strong> för<br />
<strong>de</strong>n skull bättre än <strong>de</strong>t svenska. Endast en stor materiel för<strong>de</strong>l skulle kunna<br />
skaffa <strong>de</strong>t, svenska virket samma afsättning, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t hittills haft.<br />
Ofvanståen<strong>de</strong> gäller svenskt <strong>och</strong> finskt maskinsågadt virke. I Finland produceras<br />
s. k. »bondplank» eller handsågadt virke. Detta betinga<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>1889</strong> för<br />
3" x 9" furu ett pris af £ 6 15 sh. à £ 7 5 sh. pr std, såle<strong>de</strong>s £ 2 billigare<br />
än svenskt maskinsågadt virke.<br />
Denna skilnad är naturligtvis stor <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta så mycket mera, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t<br />
finska har <strong>de</strong>n för<strong>de</strong>len, att <strong>de</strong>t framför <strong>de</strong>t svenska har 80 à 90 % i läng<strong>de</strong>r<br />
af 14 fot engelskt mått, hvilka läng<strong>de</strong>r här på <strong>de</strong> flesta ställen, undantagan<strong>de</strong>s
692<br />
hamnarna på <strong>de</strong>n spanska nordkusten, föredragas framför sågfallan<strong>de</strong> läng<strong>de</strong>r <strong>och</strong><br />
gjort sig så gällan<strong>de</strong>, att vid försäljniugars uppgöran<strong>de</strong> priset numera ofta bestämmes<br />
efter reducerad tolft 3" X 9" XI4", äfven <strong>om</strong> frågan är <strong>om</strong> maskinsågadt<br />
virke. Orsaken hvarför <strong>de</strong>t finska handsåga<strong>de</strong>, virket endast uppn<strong>år</strong> ett jemförelsevis<br />
lågt pris är, att likas<strong>om</strong> Finland är <strong>de</strong>t enda land, s<strong>om</strong> producerar<br />
<strong>de</strong>tta virke, är Spanien <strong>de</strong>t enda, <strong>de</strong>r <strong>de</strong>t finner marknad <strong>och</strong> hvarest <strong>de</strong>t måste<br />
afsättas oftast un<strong>de</strong>r samma <strong>år</strong> s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t sågats, emedan <strong>de</strong>t vid öfvervintring<br />
förlorar i qvalitet <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed i vär<strong>de</strong>.<br />
Enär prisskilna<strong>de</strong>n här redan är betydlig, så skulle en eventuel förhöjning<br />
i tullen betyda mindre, men jag har likväl icke velat un<strong>de</strong>rlåta <strong>om</strong>nämna <strong>de</strong>tta<br />
slags virke, då man möjligtvis på grund af ofvan berörda säregna förhällan<strong>de</strong><br />
vid <strong>de</strong>ss produktion <strong>och</strong> afsättning skulle kunna draga <strong>de</strong>n slutsatsen, att finskt<br />
virke, oaktadt Ryssland un<strong>de</strong>r lång tid icke ha<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktat med Spanien,<br />
i oförminskad qvantitet importera<strong>de</strong>s till Spanien <strong>och</strong> att man såle<strong>de</strong>s icke behöf<strong>de</strong><br />
frukta, att importen af svenskt virke skulle minskas, <strong>om</strong> <strong>de</strong>tta k<strong>om</strong>me i<br />
samma ställning s<strong>om</strong> <strong>de</strong>t finska förut varit uti. Detta skulle vara en felaktig<br />
uppfattning, då Finland ikke har någon konkurrent i sagda slags virke, un<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>t att Sverige i <strong>de</strong>t finska maskinsåga<strong>de</strong> virket har en mycket stark sådan,<br />
hvars produktion redan är så betydlig, att <strong>de</strong>n <strong>år</strong>ligen skulle kunna fylla Spaniens<br />
behof fyradubbelt.<br />
Köran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n verkan <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktatens eventuella uppsägning skulle hafva<br />
på <strong>de</strong>n norska virkesimporten till Spanien anser jag <strong>de</strong>n vara af mindre bety<strong>de</strong>lse,<br />
emedan °/10 af Norges träexport på Spanien bestå af hyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r,<br />
i hvilken vara konkurrens blott förek<strong>om</strong>mer <strong>från</strong> Sverige.<br />
Verkningen skulle endast blifva känbar, <strong>om</strong> hyfladt virke påla<strong>de</strong>s högre<br />
tull än sågadt eller hugget virke.<br />
I sammanhang med andra trävaror vill jag oninänma:<br />
Byggnadssnickeri. Gen<strong>om</strong> traktatens uppsägning eller upphöran<strong>de</strong> skulle<br />
<strong>de</strong>t helt enkelt blifva <strong>om</strong>öjligt att införa <strong>de</strong>ssa varor i Spanien, ty tullen blefve<br />
antagligen p:tas 18'75 pr 100 kg. i st. f. p:tas 2 pr kbm., hvilket vore <strong>de</strong>t<br />
samma s<strong>om</strong> importförbud. Det har visserligen visat sig, att mycket obetydligt<br />
af byggnadssnickeri har införts till Spanien <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena, men <strong>de</strong>tta<br />
har sin grund <strong>de</strong>ri, att agenterna icke hafva teknisk un<strong>de</strong>rbyggnad, ty <strong>de</strong>t är<br />
nödvändigt att lämpa mo<strong>de</strong>llerna efter <strong>de</strong> på platsen gängse, <strong>och</strong> fordras sålunda<br />
fullständiga ritningar, hvilka icke tor<strong>de</strong> kunna uppgöras annat än af en <strong>de</strong>rtill<br />
van person, efter <strong>de</strong> mått, s<strong>om</strong> lemnas af arkitekterna eller byggmästarne. I<br />
Frankrike <strong>och</strong> England har snickeriet blifvit en kurant vara, s<strong>om</strong> med vissa<br />
vanliga mo<strong>de</strong>ller endast varierar i måtten, <strong>och</strong> såle<strong>de</strong>s behöfvas icke några ritningar.<br />
Snickerivaror synas dock kunna blifva en importartikel i Spanien af temlig<br />
bety<strong>de</strong>nhet. Jag har nämligen i <strong>de</strong>ssa dagar lyckats få antaget, för en<br />
större spansk jernrägsbyggnad, snickeri uppgåen<strong>de</strong> tiil cirka 450,000 p:tas <strong>från</strong><br />
en svensk fabrik, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t finnes ännu flera dylika jernvägsarbeten un<strong>de</strong>r byggnad,<br />
hvilket jag ha<strong>de</strong> äran framhålla i min förra <strong>år</strong>sberättelse. Det är också<br />
högst troligt att, då början är gjord med en jernvägsbyggnad, <strong>de</strong> andra k<strong>om</strong>ma<br />
att följa exemplet, ty <strong>de</strong>ls kan ett bättre <strong>och</strong> solidare arbete utföras vid <strong>de</strong><br />
Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> väl ordna<strong>de</strong> fabriker än här, <strong>de</strong>r sådana af endast mindre<br />
bety<strong>de</strong>nhet finnas, <strong>de</strong>ls äro priserna <strong>från</strong> v<strong>år</strong>a fabriker betydligt lägre än hvad<br />
<strong>de</strong> inhemska (spanska) fabrikerna kunna åstadk<strong>om</strong>ma.<br />
Jag har beräknat, att till <strong>de</strong> återståen<strong>de</strong> jernvägsbyggna<strong>de</strong>rna un<strong>de</strong>r arbete<br />
k<strong>om</strong>ma att åtgå för cirka 1 / mill. p:tas byggnadssnickeri.
693<br />
Härigen<strong>om</strong> blefve v<strong>år</strong>t snickeri kändt i vida kretsar <strong>och</strong> skulle säkert<br />
mana till beställningar för privata byggna<strong>de</strong>r. Denna artikel är så mycket mera<br />
af bety<strong>de</strong>nhet, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>ri ingå icke allenast råvaror, utan i ännu högre grad<br />
arbete <strong>och</strong> förädling, hvilket förhåller sig till råvarans vär<strong>de</strong> ungefär s<strong>om</strong> 2'/2<br />
till 1.<br />
Jern i form af stångjern tor<strong>de</strong> möjligen i mindre grad åverkas af högre<br />
tull, ty <strong>de</strong>t svenska jernet är redan nu så mycket högre i pris än <strong>de</strong>t spanska,<br />
att ett par p:tas pr 100 kg. mera i tull än <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong> visserligen skulle<br />
minska importen, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t förhållan<strong>de</strong> st<strong>år</strong> ännu qvar, att å landsbyg<strong>de</strong>n, <strong>de</strong>r<br />
sme<strong>de</strong>rna äro mindre skickliga i sitt yrke, <strong>de</strong>t är nära nog nödvändigt att använda<br />
<strong>de</strong>t lätt arbeta<strong>de</strong> svenska jernet, ty Spanien med sin föga utveckla<strong>de</strong><br />
industri har ringa användning för <strong>de</strong>tta jern för fiuare ändamål.<br />
Stål i form af borrstål, grufredskap <strong>och</strong> ståltrådslinor, i hvilka former <strong>de</strong>n<br />
hufvudsakligaste importen tor<strong>de</strong> ske, har redan nu så sv<strong>år</strong> konkurrens att utstå<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong> stora industrilän<strong>de</strong>rna, att äfven <strong>de</strong>n minsta förhöjning i tull skulle<br />
tillintetgöra <strong>de</strong>nna marknad, <strong>och</strong> <strong>de</strong>t vore skada <strong>om</strong> <strong>de</strong>nna skulle behöfva uppgifvas<br />
efter så mycket arbete <strong>och</strong> kostna<strong>de</strong>r, s<strong>om</strong> redan <strong>de</strong>rpå blifvit nedlagda<br />
<strong>och</strong> hvarmed början gjor<strong>de</strong>s gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>t officiella <strong>de</strong>ltagan<strong>de</strong>t <strong>från</strong> Sveriges sida<br />
i härvaran<strong>de</strong> grufutställning <strong>år</strong> 1883, till följd hvaraf ganska många bruk <strong>och</strong><br />
enskilda personer i Sverige slogo sig på <strong>de</strong>nna marknad <strong>och</strong> nedla<strong>de</strong> dryga kostna<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> arbete på <strong>de</strong>nsamma.<br />
Åkerbruksredskap k<strong>om</strong>ma icke att beröras af en uppsägning af traktaten,<br />
ty antagligen blefve tullen 1 p:ta i st. f. 95 centimer pr 100 kg.<br />
Denna vara tror jag skall gå en mycket god marknad till mötes i Spanien,<br />
ty redan nu hafva »aradas suecoss, svenska plogar, ett godt namn i vida kretsar<br />
i <strong>de</strong>tta land.<br />
Klippfisk. Om <strong>han<strong>de</strong>l</strong>straktaten icke förnyas med Spanien, antages, enligt<br />
hvad jag erfarit af importörer af <strong>de</strong>nna vara, <strong>de</strong>n norska fisk<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed<br />
<strong>de</strong>n norska <strong>sjöfart</strong>en på Spanien k<strong>om</strong>ma att lida ett betydligt afbräck på<br />
grund af konkurrensen med Frankrike, för så vidt <strong>de</strong>tta land förnyar sin traktat<br />
med Spanien. Den franska fisken konkurrerar redan nu skarpt med <strong>de</strong>n norska<br />
varan gen<strong>om</strong> franska regeringens protektion me<strong>de</strong>lst <strong>de</strong> stora exportpremierna,<br />
<strong>och</strong> skulle <strong>de</strong>n norska fisken belastas med högre tull än <strong>de</strong>n franska, så skulle<br />
häraf en betydlig reduktion i konsumtionen af <strong>de</strong>n norska fisken blifva en följd,<br />
ty s<strong>om</strong> bekant är <strong>de</strong>t just på grund af sin prisbillighet s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n norska varan<br />
finner så betydlig afsättning. Den norska fisken är redan belagd med så stora<br />
utgifter för <strong>de</strong>ss beredning <strong>och</strong> export <strong>från</strong> Norge, att <strong>de</strong>n ieke kan tåla vid<br />
ytterligare bördor, <strong>om</strong> <strong>de</strong>n skall kunna konkurrera med <strong>de</strong>n franska labrador-,<br />
newfoundlands- <strong>och</strong> islandsfisken.<br />
A. F. Abrahamson.
Riga <strong>de</strong>n 21 aug. 1890.<br />
694<br />
Sedan jag numera erhållit <strong>de</strong>l ntaf <strong>de</strong>n af börsk<strong>om</strong>itén i Keval afgifna<br />
berättelse röran<strong>de</strong> k<strong>om</strong>iténs verksamhet un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong>, hvilken berättelse nyligen<br />
blifVit <strong>från</strong> trycket utgifven <strong>och</strong> innehåller bland annat <strong>de</strong>t af nämnda<br />
k<strong>om</strong>ité afgifna yttran<strong>de</strong> röran<strong>de</strong> <strong>de</strong>nsamma tillstäldt förslag till förändrad redaktion<br />
m. in. af <strong>de</strong>n ryska tulltariffen, har jag äran härhos öfverlemna redogörelse<br />
för nämnda yttran<strong>de</strong> samt öfversättning i <strong>de</strong> <strong>de</strong>lar <strong>de</strong>raf s<strong>om</strong> kunna vara af<br />
intresse för <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>.<br />
C. Aug. Titz.<br />
Af börsk<strong>om</strong>itén i Reval afgifvet yttran<strong>de</strong> röran<strong>de</strong> uppgjordt<br />
förslag till rysk tulltariff.<br />
K<strong>om</strong>itén anser sig till en början böra redogöra för <strong>de</strong> synpunkter, hvilka efter<br />
<strong>de</strong>ss åsigt vid en revision af tulltariffen böra göra sig gällan<strong>de</strong>, <strong>och</strong> anför i<br />
sådant hänseen<strong>de</strong>.<br />
1. Det för närvaran<strong>de</strong> sedan <strong>år</strong>atal i Ryssland gällan<strong>de</strong> skyddstullsystemet,<br />
hvilket i <strong>de</strong>t nu framlagda förslaget till ny tulltariff ansetts böra ytterligare<br />
skärpas, synes k<strong>om</strong>itén icke vara <strong>de</strong>n tullpolitik, s<strong>om</strong> lämpar sig att på något<br />
sätt befordra lan<strong>de</strong>ts ekon<strong>om</strong>iska framåtskridan<strong>de</strong>. K<strong>om</strong>itén vill visserligen icke<br />
i allmänhet uttala sig mot en rysk skyddstullpolitik, men förmenar att <strong>de</strong>nna<br />
skyddstull icke bör skrufvas så i höj<strong>de</strong>n, att <strong>de</strong>n i verkligheten motsvarar en<br />
prohibitivtull <strong>och</strong> <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> gör konkurrensen mellan utländska varor <strong>och</strong> ryska<br />
på <strong>de</strong>n ryska markna<strong>de</strong>n helt enkelt <strong>om</strong>öjlig.<br />
Rysslands industri har un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>tion<strong>de</strong>na nått en ytterst glädjan<strong>de</strong><br />
lyftning <strong>och</strong> befinner sig redan för närvaran<strong>de</strong> i flera riktningar uti ett stadium<br />
af utveckling, så att <strong>de</strong>ss framtid synes fullt betryggad. Ett bevis härpå lemnar<br />
<strong>de</strong>n aktningsbjudan<strong>de</strong> plats s<strong>om</strong> Ryssland i alltjemt stigan<strong>de</strong> grad i afseen<strong>de</strong> å<br />
sina industrialster intagit å <strong>de</strong> senaste verldsutställningarna. Det låter sig icke<br />
förneka att <strong>de</strong>tta resultat i första rummet är att tillskrifva <strong>de</strong>n sorgfälliga <strong>om</strong>v<strong>år</strong>dnad<br />
staten oaflåtligen egnar <strong>de</strong>n inhemska industrien i synnerhet gen<strong>om</strong> införan<strong>de</strong>t<br />
af skyddstullar. Men ifrågasättas kan <strong>de</strong>t huruvida icke redan <strong>de</strong>n<br />
tidpunkt inträffat, då skäl må vara för han<strong>de</strong>n att icke vidare förhöja <strong>de</strong>ssa<br />
tullar, hvilka af största <strong>de</strong>len af <strong>de</strong>n inhemska befolkningen kännas sås<strong>om</strong> en<br />
tryckan<strong>de</strong> indirekt skatt, enär <strong>de</strong>n åt industriidkarne gen<strong>om</strong> skyddstullarne<br />
skapa<strong>de</strong> riked<strong>om</strong> i <strong>de</strong> flesta fall uppstått på bekostnad af öfriga samhällslager,<br />
konsumenterna. Utan tullskydd tor<strong>de</strong> visserligen Rysslands industri ännu i dag<br />
i allmänhet icke kunna ega bestånd, men vissa grenar <strong>de</strong>raf äro redan så<br />
starka <strong>och</strong> hafva i lan<strong>de</strong>ts naturliga förhållan<strong>de</strong>n en så säker grundval, att <strong>de</strong><br />
icke hafva behof af en förhöjning i nuvaran<strong>de</strong> tullsatser, utan i statskassans<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> talrika konsumenternas intresse snarare en nedsättning vore önskvärd.
695<br />
De frän <strong>år</strong> till <strong>år</strong> alltjemt stigan<strong>de</strong> prisen å lefnadsme<strong>de</strong>l <strong>och</strong> förbrukningsföremål<br />
af alla slag, hvilka ofta nått en för <strong>de</strong> lägre folkklasserna oerhörd höjd,<br />
tor<strong>de</strong> enligt k<strong>om</strong>iténs åsigt, hvad beträffar industrialster, hvilka till största <strong>de</strong>len<br />
dock äro afsedda att fylla <strong>de</strong>t ryska folkets dagliga behof, endast gen<strong>om</strong> en<br />
småning<strong>om</strong> inträdan<strong>de</strong> förminskning i skyddstullen kunna nedtryckas. Visserligen<br />
synas <strong>de</strong> ryska industriidkarne ännu föga benägna att redan nu vilja afstå <strong>från</strong><br />
ett starkt tullskydd, hvarvid <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> sista <strong>år</strong>en blifvit vana. Åtminstone<br />
kan man sluta <strong>de</strong>rtill af <strong>de</strong> många ansökningar, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> industriidkare in<strong>om</strong><br />
olika yrken ingått till finans<strong>de</strong>partementet <strong>om</strong> ytterligare höjning af tullsatserna.<br />
Men en sådan förhöjning är slutligen äfven <strong>från</strong> industriens eget intresse icke<br />
önskvärd, ty hon k<strong>om</strong>mer aldrig att kunna blifva verkligen stark <strong>och</strong> sjelfständig,<br />
<strong>om</strong> hon för sin fortvaro städse tager statens hjelp i anspråk <strong>och</strong> icke söker att<br />
af egen kraft arbeta sig fram.<br />
Är <strong>de</strong>t också verkligen alltid endast en hög skydstull, s<strong>om</strong> förm<strong>år</strong> åstadk<strong>om</strong>ma<br />
en industris bl<strong>om</strong>string? Knappast! Den ryska tullagstiftningens<br />
historia visar tydligt, att härvid ännu många andra faktorer måste tagas i betraktan<strong>de</strong>.<br />
Redan före utföran<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n äfven nuvaran<strong>de</strong> tullagstiftning grundläggan<strong>de</strong><br />
tariffen af <strong>år</strong> 1868 har i Ryssland ett öfvermåttan strängt tullskyddssystem<br />
un<strong>de</strong>r grefve Canerins bekanta finansförvaltning varit rådan<strong>de</strong> men icke<br />
förmått att uppamma en verkligt lefnadskraftig industri. En af <strong>de</strong> sv<strong>år</strong>aste kriser<br />
vidare, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n ryska industrien på senare ti<strong>de</strong>r haft att gen<strong>om</strong>gå, inträffa<strong>de</strong><br />
i början på <strong>de</strong>tta <strong>de</strong>cennium, oaktadt kort tid förut, <strong>år</strong> 1877, tullens erläggan<strong>de</strong><br />
i guld <strong>och</strong> 1881 införan<strong>de</strong>t af 10 procents tilläggstull, såle<strong>de</strong>s högst väsentliga<br />
förhöjningar af införselstullarne egt rum. Men <strong>de</strong> då alltjemt känbara verkningarna<br />
af <strong>de</strong>t rysk-turkiska kriget, af missväxten <strong>år</strong> 1880 <strong>och</strong> <strong>de</strong>rmed i samband<br />
ståen<strong>de</strong> ogynsamma k<strong>om</strong>mersiela förhållan<strong>de</strong>n alstra<strong>de</strong> en affärsstockning,<br />
hvilken många industriidkare oaktadt <strong>de</strong> höga tullarne icke voro vuxna utan<br />
sågo sig nödsaka<strong>de</strong> att antingen helt <strong>och</strong> hållet inställa eller ock betydligt inskränka<br />
sin rörelse. Äfven för närvaran<strong>de</strong> saknas slutligen icke exempel på,<br />
att en hög importtull icke är <strong>de</strong>n enda faktor för att i hvarje riktning skydda<br />
en inhemsk industri eller för att betrygga afsättningen af <strong>de</strong>ss produkter in<strong>om</strong><br />
lan<strong>de</strong>t. Sådant visar sig t. ex. vid <strong>de</strong>n sedan flera <strong>år</strong> tillbaka vid Svarta hafvet<br />
(i Novorossisk) uppståndna cementfabrikationen. Man skulle dock kunnat tro<br />
att <strong>de</strong>n ryska cementtillverkningen, tack vare <strong>de</strong>n proportionsvis höga skyddstullen<br />
af 13'/j kop. i papper pro pud, bort vara tillräckligt skyddad mot utländsk<br />
konkurrens; <strong>och</strong> likväl har <strong>de</strong>t hittills icke lyckats att <strong>från</strong> ryska markna<strong>de</strong>n<br />
utestänga konkurrensen af utländsk cement, tvärt<strong>om</strong> införes just på senaste<br />
ti<strong>de</strong>n utländsk cement i icke obetydliga qvantiteter till sydryska hamnar. Men<br />
grun<strong>de</strong>n till att utländsk cement oaktadt <strong>de</strong>n höga skyddstullen kan med framgång<br />
i Ryssland täfla med rysk vara, tor<strong>de</strong> framför allt vara att söka <strong>de</strong>ri, att<br />
först <strong>och</strong> främst hela anläggningskostna<strong>de</strong>n för tillverkningen i Ryssland k<strong>om</strong>mer<br />
att stå mycket dyrare än i utlan<strong>de</strong>t, enär alla maskiner <strong>och</strong> apparater måste<br />
förskrifvas <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t <strong>och</strong> äro belagda med höga införselstullar. "Vidare måste<br />
hänsyn tagas <strong>de</strong>rtill, att <strong>de</strong>n sydryska cementtillverkningen, oaktadt närbelägenheten<br />
af <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> stenkolslager, måste betala ryska kol likaså dyrt, s<strong>om</strong> <strong>de</strong><br />
för <strong>de</strong> sydryska hamnarna med hög tull belagda utländska stenkolen, hvadan<br />
bränslematerialet för <strong>de</strong>n utländska industrien icke är på långt när så dyrt.<br />
Slutligen må man icke heller förbise <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten att importen till Ryssland<br />
till följd af <strong>de</strong> höga importtullarne öfver hufvud gått starkt tillbaka samt<br />
att <strong>de</strong> många ångfartyg, hvilka måste gå till <strong>de</strong> södra hamnarne för att utföra<br />
rysk spanmål till utlan<strong>de</strong>t, i saknad af andra importfrakter dit föra cement till<br />
ytterst låga frakter, un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att kustfartsfrakterna i Svarta hafvet äro vida
696<br />
högre. Un<strong>de</strong>r så ogynsamtna förhållan<strong>de</strong>n är följaktligen äfven en hög skyddstull<br />
icke istånd att ens trygga afsättningen af ryska produkter in<strong>om</strong> lan<strong>de</strong>t.<br />
Men <strong>de</strong>t finnes än vidare ett skäl s<strong>om</strong> föranle<strong>de</strong>r k<strong>om</strong>itén att i allmänhet<br />
uttala sig mot en vidare förhöjning af <strong>de</strong> redan höga skyddstullarne. K<strong>om</strong>itén<br />
har att iakttaga intressena för en stad s<strong>om</strong> framför allt är <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- men icke<br />
industristad. Un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att industrien gen<strong>om</strong> en hög skyddstull kan k<strong>om</strong>ma<br />
att i viss mån bl<strong>om</strong>stra, <strong>om</strong> också icke att tillväxa i styrka, så blir <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
dock alltid <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r lidan<strong>de</strong>; <strong>och</strong> likväl synes billigheten fordra att <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n<br />
finner samma hänsyn s<strong>om</strong> industrien.<br />
2. I <strong>de</strong>n ryska industriens <strong>och</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns intresse vore <strong>de</strong>t önskvärdt att<br />
med anledning af nu föreståen<strong>de</strong> granskning af tulltariffen vigt la<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rpå att<br />
tullagstiftningen må erhålla en stabilare karakter än hittills. Ingenting skadar<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n <strong>och</strong> industrien så mycket s<strong>om</strong> ovissheten. Industrien måste kunna<br />
räkna på ett un<strong>de</strong>r en följd af <strong>år</strong> pågåen<strong>de</strong> lugnt, af tulltariffen opåverkadt<br />
arbete för att kunna träffa sina anstalter <strong>och</strong> göra sina beräkningar. Förändringar<br />
i tulltariffen bor<strong>de</strong> icke, sås<strong>om</strong> för närvaran<strong>de</strong> ofta sker, k<strong>om</strong>ma öfverraskan<strong>de</strong><br />
för industriidkare <strong>och</strong> handlan<strong>de</strong>, utan bor<strong>de</strong> noga förberedas på <strong>de</strong>t<br />
att <strong>han<strong>de</strong>l</strong> <strong>och</strong> industri må kunna inrätta sig <strong>de</strong>refter. Detta gäller vid så väl<br />
nedsättningar s<strong>om</strong> förhöjningar i tariffen. Om nämligen en industriidkare vet att<br />
tariffen un<strong>de</strong>r eD bestämd följd af <strong>år</strong> k<strong>om</strong>mer att ega bestånd men <strong>de</strong>refter<br />
nedsättning <strong>de</strong>ri till visst belopp att inträda, kan han inrätta sig <strong>de</strong>refter <strong>och</strong><br />
använda <strong>de</strong>t hon<strong>om</strong> gifna anstånd att förenkla sin produktion, motsvaran<strong>de</strong> <strong>de</strong>n<br />
nedsatta tariffen, vare sig gen<strong>om</strong> anskaffan<strong>de</strong> af bättre maskiner eller införan<strong>de</strong><br />
af billigare arbetsmeto<strong>de</strong>r. Likaså är han i stånd att förbereda sig, <strong>de</strong>rest en<br />
förhöjning i tullen å <strong>de</strong> <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t införskrifna råämnen är att förvänta.<br />
Denna grundsats har hittills endast tillämpats med afseen<strong>de</strong> å tullen å jern,<br />
hvilken jemlikt nådig befallning blifver oförändrad till <strong>år</strong> 1898; alla öfriga<br />
tullförändringar hafva all<strong>de</strong>les oförberedt blifvit anbefalda. Att slutligen äfven<br />
konsumenterna un<strong>de</strong>r sådana förhållan<strong>de</strong>n blifva uppskörta<strong>de</strong> af industriidkare,<br />
hvilka taga tullförändringarna till förevändning, är ett förhållan<strong>de</strong> s<strong>om</strong> icke låter<br />
sig förneka.<br />
ö. Hvad ang<strong>år</strong> sjelfva redaktionen af tarifferna är <strong>de</strong>rvid att iakttaga att <strong>de</strong>samma<br />
må affattas så tydligt <strong>och</strong> klart s<strong>om</strong> möjligt till undvikan<strong>de</strong>, så vidt möjligt<br />
är, af afsigtliga eller oaisigtliga tarifföfverträ<strong>de</strong>lser, hvilka endast medföra straff <strong>och</strong><br />
tidspillan. Börsk<strong>om</strong>itén måste medgifva att <strong>de</strong>t framlagda förslaget till redaktion<br />
för<strong>de</strong>laktigt utmärker sig framför nuvaran<strong>de</strong> redaktion. Det är sjelfklart att<br />
alla <strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>ens lopp af tull<strong>de</strong>partementet träffa<strong>de</strong> resolutioner, s<strong>om</strong> ännu<br />
ega gällan<strong>de</strong> kraft, i <strong>de</strong>n nya redaktionen böra iakttagas.<br />
Slutligen <strong>och</strong> ehuru <strong>de</strong>tta icke st<strong>år</strong> i direkt samband med en revision af<br />
tulltariffen anser k<strong>om</strong>itén sig böra begagna tillfället att äfven påpeka i huru<br />
hög grad <strong>de</strong>t skulle ligga i <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns <strong>och</strong> rörelsens intresse, <strong>om</strong> en förenkling<br />
af <strong>de</strong> vid förtullniog af varor nu föreskrifna många tidsödan<strong>de</strong> formaliteter <strong>och</strong><br />
manipulationer kun<strong>de</strong> ega rum. Snabbheten i varuutbytet är för närvaran<strong>de</strong><br />
mer än någonsin ett nödvändigt vilkor för <strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns liflighet. Äfven Rysslands<br />
<strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lser med utlan<strong>de</strong>t skulle helt visst gen<strong>om</strong> en sådan förenkling<br />
k<strong>om</strong>ma att vinna <strong>och</strong> blifva lifligare.<br />
Efter <strong>de</strong>ssa allmänna betraktelser öfverg<strong>år</strong> börsk<strong>om</strong>itén till en redogörelse<br />
för några af <strong>de</strong> punkter, i hvilka förändringar föreslagits, samt yttrar <strong>de</strong>rvid
697<br />
följan<strong>de</strong> i afseen<strong>de</strong> å nedannäninda varuslag, af hvilka införsel <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena eger rum:<br />
Sill.<br />
Tullen på sill är föreslagen att höjas <strong>från</strong> 27 till 50 kop. pr pud för<br />
att skydda <strong>de</strong>t inhemska sillfisket vid Wolga <strong>och</strong> Kaspiska hafvet. Börsk<strong>om</strong>itén<br />
uttalar sig mot <strong>de</strong>nna förhöjning oeh föresl<strong>år</strong> bibehållan<strong>de</strong>t af <strong>de</strong>n gamla tullsatsen.<br />
En förhöjning skulle för hela norra <strong>och</strong> vostra Ryssland medföra ett<br />
orimligt fördyran<strong>de</strong> af ett utaf <strong>de</strong> vigtigaste <strong>och</strong> sundaste födoämnen, på hvilka<br />
<strong>de</strong>n fattigaste <strong>de</strong>len af befolkningen är anvisad. Fisket på ryska Östersjökusten<br />
kan icke fylla befolkningens behof af <strong>de</strong>tta födoämne <strong>och</strong> är man såle<strong>de</strong>s<br />
anvisad på införseln <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t. K<strong>om</strong>me en tullförhöjning till stånd, blefve<br />
<strong>de</strong>n sydryska sillen i hela norra <strong>de</strong>len af riket, till följd af <strong>de</strong>n dyra transporten<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>t ofantliga afstånd, <strong>de</strong>n har att föras <strong>från</strong> produktions- till konsumtionsorten,<br />
sannolikt fördyrad med hela skilna<strong>de</strong>n i tull d. v. s. 23 kop. i guld<br />
pr pud, utan att i afseen<strong>de</strong> å qvalitet, beredning <strong>och</strong> varaktighet motsvara vanlig<br />
norsk sill. Förhållan<strong>de</strong>t mellan <strong>de</strong>n <strong>de</strong>l af befolkningen, s<strong>om</strong> kan hafva en<br />
for<strong>de</strong>l af <strong>de</strong>nna tullförhöjning <strong>och</strong> <strong>de</strong>n stora massan <strong>de</strong>raf, s<strong>om</strong> li<strong>de</strong>r en betydlig<br />
förlust, är mycket ojemnt. Wolgasillens naturliga afsättnings<strong>om</strong>rå<strong>de</strong> är hela södra<br />
Eyssland ungefär till Moskwa <strong>och</strong> <strong>de</strong>r har <strong>de</strong>n ingen konkurrens med utländsk<br />
sill att uthärda, hvilket framg<strong>år</strong> <strong>de</strong>raf att någon sill <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t icke införes<br />
till <strong>de</strong> sydryska hamnarna.<br />
Timmermans- <strong>och</strong> tunnbindarearbeten.<br />
En förhöjning <strong>från</strong> 6 till 35 kop. i guld pr pud, såle<strong>de</strong>s med nästan 600<br />
procent, är för <strong>de</strong>ssa arbeten föreslagen. Hittills voro med bergolja <strong>och</strong> sprit<br />
utförda <strong>och</strong> åter ink<strong>om</strong>man<strong>de</strong> fat fria <strong>från</strong> tull. För framti<strong>de</strong>n skola dylika<br />
fat, då <strong>de</strong> åter införas, erlägga full tull. Det är icke lätt att inse på hvad<br />
skäl en dylik skärpt åtgärd må rättfärdigas. De fat, hvilka utföras med bergolja<br />
<strong>och</strong> i synnerhet sprit, äro antingen af ryskt ursprung — <strong>och</strong> <strong>de</strong>tta är till<br />
största <strong>de</strong>len fallet — eller hafva, <strong>de</strong>r <strong>de</strong> importerats, redan en gång betalt <strong>de</strong>n<br />
tull, hvarmed tunnbindarearbeten äro belagda. Om <strong>de</strong>t hittills icke lyckats tullförvaltningen<br />
att hindra missbruk vid återtransporten af sådana ryska fat, kan<br />
<strong>de</strong>tta blott gifva en anledning att skärpa kontrollåtgär<strong>de</strong>rna men icke föranleda<br />
till <strong>de</strong>ras beläggan<strong>de</strong> med en införselstull. En införselstull på föremål, s<strong>om</strong> notoriskt<br />
härstamma <strong>från</strong> Ryssland, synes absurd. Att <strong>de</strong> inhemska tunnbin<strong>de</strong>riernas<br />
intressen skulle fordra <strong>de</strong>nna tull, sås<strong>om</strong> i förslaget förmenas, låter sig icke<br />
förklara. Följ<strong>de</strong>n af nämnda åtgärd, hvilken in<strong>om</strong> kort tid måste vid hvarje<br />
gränsöfvergång hafva belagt faten med en så hög tull, s<strong>om</strong> ingalunda st<strong>år</strong> i<br />
rimligt förhållan<strong>de</strong> till fatens vär<strong>de</strong>, kan endast utöfva <strong>de</strong>n verkan att <strong>de</strong>ssa<br />
transporter hjelpa sig utan fat oeh betjena sig af motsvaran<strong>de</strong> andra inrättningar<br />
skepps- <strong>och</strong> jernvägscisterner. Första följ<strong>de</strong>n <strong>de</strong>raf blir <strong>de</strong>n att tunnbin<strong>de</strong>rierna<br />
förlora sin indrägtigaste ink<strong>om</strong>stkälla, fabrikationen af spritfat. Men<br />
ännu skadligare k<strong>om</strong>mer inverkan på sjelfva spritindustrien att blifva. Denna<br />
industri befinner sig icke i samma lyckliga belägenhet s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n ryska petroleumindustrien,<br />
hvilken arbetar för efterfrågan, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n pä långt när ej förm<strong>år</strong><br />
tillfredsställa. Spritindustrien st<strong>år</strong> gen<strong>om</strong> potatisodlingen i närmaste samband<br />
ined jordbruket. Det af naturen så sparsamt utrusta<strong>de</strong> Estland har ju potatisodlingen<br />
att tacka för sin relativt höga ekon<strong>om</strong>iska <strong>och</strong> finansiela bl<strong>om</strong>string.<br />
Den för Rysslands statshushållning öfvermåttan vigtiga spritindustrien, s<strong>om</strong> ej
698<br />
utan export kan ega bestånd, li<strong>de</strong>r mycket un<strong>de</strong>r konkurrensen på världsmarkna<strong>de</strong>n.<br />
Bet ofantliga anbu<strong>de</strong>t st<strong>år</strong> gent emot en långsam, men alltjemt sjunkan<strong>de</strong><br />
efterfrågan. Hvilken ofantlig bety<strong>de</strong>lse <strong>de</strong>nna industri <strong>och</strong> exporten af sprit<br />
har för Ryssland, har af finansförvaltningen gen<strong>om</strong> gång efter annan upprepa<strong>de</strong><br />
utförselspremier erkänts. En hög tull på spritfat hotar <strong>de</strong>nna af staten skydda<strong>de</strong><br />
industri med en ny mycket farlig kris. Börsk<strong>om</strong>itén hemställer <strong>de</strong>rför att <strong>från</strong><br />
Byssland med sprit utförda fat må sås<strong>om</strong> hittills kunna tullfritt införas.<br />
Maskiner <strong>och</strong> redskap för jordbrukets behof.<br />
Enligt <strong>de</strong>t framlagda förslaget skulle <strong>de</strong>nna rubrik helt <strong>och</strong> hållet utgå<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> <strong>de</strong>run<strong>de</strong>r höran<strong>de</strong> varuslag hädanefter förtullas sås<strong>om</strong> andra slags maskiner<br />
med rub. 140 i guld pr pud, d. v. 8. tullafgiften skulle k<strong>om</strong>ma att fördubblas.<br />
Denna orimliga förhöjning i tullen motiveras <strong>de</strong>rmed, att äfven i andra län<strong>de</strong>rs<br />
tulltariffer någon skilnad icke lärer göras mellan maskiner för jordbrukets behof<br />
<strong>och</strong> andra slags maskiner, att införseln af förstnämnda slags maskiner till Byssland,<br />
oaktadt <strong>de</strong> senaste tullförhöjningarna, icke i nämnvärd mån varit i aftagan<strong>de</strong>,<br />
att endast <strong>de</strong> utländska fabrikernes agenter <strong>och</strong> kontor haft direkt för<strong>de</strong>l af<br />
<strong>de</strong>nna import <strong>och</strong> att <strong>de</strong>n i tillväxt varan<strong>de</strong> inhemska maskinproduktionen gen<strong>om</strong><br />
en högre tullsats skulle sättas i stånd, att fylla lan<strong>de</strong>ts behof af jordbruksmaskiner.<br />
Här anförda skäl tor<strong>de</strong> dock möta tungt vägan<strong>de</strong> betänkligheter.<br />
Framför allt tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n uppdragna jemförelsen med motsvaran<strong>de</strong> utländska<br />
bestämmelser icke hålla stånd. Om i Tysklands, Österrikes, Frankrikes <strong>och</strong><br />
Englands tulltariffer någon skilnad till förmån för jordbruksmaskiner icke förefinnes,<br />
tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta väl vara <strong>de</strong>raf beroen<strong>de</strong>, att jordbruket <strong>de</strong>rstä<strong>de</strong>s befinner sig<br />
i en högre grad af utveckling än i Ryssland <strong>och</strong> så mycket mindre är i behof<br />
af skydd frän statens sida, s<strong>om</strong> ock <strong>de</strong>rvaran<strong>de</strong> storartadt utveckla<strong>de</strong> maskinindustri<br />
är i stånd att fylla lan<strong>de</strong>ts behof af dylika maskiner <strong>och</strong> till <strong>och</strong> med<br />
frambringar sådana öfver behofvet. Annorlunda är förhållan<strong>de</strong>t i Ryssland.<br />
Detta land, s<strong>om</strong> mer än något annat land i Europa är anvisa<strong>de</strong> på jordbruket,<br />
st<strong>år</strong> dock i afseen<strong>de</strong> å <strong>de</strong>ss rationela skötsel efter alla andra stater <strong>och</strong> behöfver<br />
i sådan riktning en ovanlig lyftning. Men för att sköta jor<strong>de</strong>n på rationelare<br />
sätt <strong>och</strong> bedrifva jordbruket intensivare fordras i första rummet ett så utsträckt<br />
användan<strong>de</strong> af jordbruksmaskiner s<strong>om</strong> möjligt. Om i sådant hänseen<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senaste <strong>år</strong>en säkerligen mycket redan uträttats, så återst<strong>år</strong> dock för<br />
framti<strong>de</strong>n ännu mera att göra. Rysslands ofantliga behof af jordbruksmaskiner,<br />
s<strong>om</strong> naturligtvis med hvarje <strong>år</strong> tillväxer, är <strong>de</strong>n ryska maskinindustrien, s<strong>om</strong><br />
knappast befinner sig i <strong>de</strong> första stadierna af sin utveckling, icke i stånd att<br />
tillfredsställa, hvadan man är anvisad på införsel <strong>från</strong> utlan<strong>de</strong>t. En förhöjning<br />
af tullen på landtbruksmaskiner skulle åtminstone un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första <strong>år</strong>en blifva<br />
ett sv<strong>år</strong>t slag för <strong>de</strong>t ryska jordbruket, <strong>och</strong> <strong>om</strong> för staten fråga kan uppstå<br />
hvilken sida af <strong>de</strong>t ekon<strong>om</strong>iska lifvet har större anspråk på gynnan<strong>de</strong> af sin<br />
utveckling <strong>och</strong> på skydd, landtbruket eller maskinindustrien, så kan i Ryssland<br />
intet tvifvel <strong>de</strong>r<strong>om</strong> uppstå, att icke svaret k<strong>om</strong>mer att lyda till jordbrukets förmån.<br />
På grund häraf kan börsk<strong>om</strong>itén icke tillstyrka <strong>de</strong>n föreslagna förhöjningen<br />
i tullen <strong>de</strong>ra, utan hemställer att åtminstone nuvaran<strong>de</strong> tullaats af 70<br />
kop. pr pud måtte bibehållas.<br />
Sjö- <strong>och</strong> flodfartyg.<br />
Tullsatsen å sjö- <strong>och</strong> flodfartyg i helt tillstånd, <strong>de</strong>ruti inbegripna mud<strong>de</strong>rverk<br />
<strong>och</strong> flytan<strong>de</strong> kranar, skall bibehållas oförändrad. Börsk<strong>om</strong>itén föresl<strong>år</strong> en
699<br />
nedsättning till <strong>de</strong>t före senaste tullförhöjning <strong>de</strong>n 19 november 1887 faststälda<br />
belopp. Klagan föres <strong>de</strong>röfver med rätta att <strong>de</strong>n ryska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan ännu är<br />
Så föga utvecklad <strong>och</strong> att <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> en lönan<strong>de</strong> förtjenst, på hvilken <strong>de</strong>n ryska<br />
kustbefolkningen kun<strong>de</strong> hafva anspråk, k<strong>om</strong>mer utländingen till godo. I Rysslands<br />
ofantliga utförsel <strong>och</strong> införsel <strong>de</strong>ltaga endast 10 % ryska fartyg, men 90 %<br />
utländska fartyg. Det är uppenbart hvad för en stor förtjenst <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> för<br />
lan<strong>de</strong>t g<strong>år</strong> förlorad. Ett talan<strong>de</strong> bevis härpå lemnar <strong>de</strong>n rysk-engelska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n,<br />
s<strong>om</strong> för England är en afgjord passiv<strong>han<strong>de</strong>l</strong>, ty exporten till England öfverstiger<br />
betydligt importen <strong>de</strong>rifrän. Ändock har England <strong>de</strong>raf ingen faktisk skada,<br />
ty <strong>de</strong>t låter sig bevisa att England till fullo utjemnar skilna<strong>de</strong>n mellan ut- <strong>och</strong><br />
införseln i <strong>de</strong>ss <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lser med Ryssland gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n vinst s<strong>om</strong> engelska<br />
re<strong>de</strong>rier hemta gen<strong>om</strong> fraktfarten å <strong>de</strong> till Ryssland bestämda eller <strong>de</strong>ri<strong>från</strong><br />
exportera<strong>de</strong> varor. Hufvudskälet <strong>de</strong>rtill att <strong>de</strong>n ryska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflottan änuu befinner<br />
sig i sin linda måste, oafsedt <strong>de</strong> tyngan<strong>de</strong> bestämmelser, s<strong>om</strong> i afseen<strong>de</strong><br />
på ryska <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sfartygs bemanning äro att iakttaga, framför allt sökas <strong>de</strong>ri, att<br />
någon fullt leveransgild rysk skeppsindustri icke finnes <strong>och</strong> inköp af i utlan<strong>de</strong>t<br />
byggda fartyg gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n nuvaran<strong>de</strong> höga tullen nästan oniöj liggöres. Sedan en<br />
tull la<strong>de</strong>s på fartyg <strong>år</strong> 1882 har <strong>de</strong>n ryska skeppsbyggnadsindu^trien icke gjort<br />
några framsteg <strong>och</strong> <strong>de</strong>t är föga antagligt att sådant i trots af <strong>de</strong>n höga tullen<br />
in<strong>om</strong> <strong>de</strong>n närmaste framti<strong>de</strong>n k<strong>om</strong>mer att inträffa. Det synes <strong>de</strong>rföre knappast<br />
rättfärdigadt att gen<strong>om</strong> en föreslagen hög tullsats på konstlad väg uppamma en<br />
blott en ringa <strong>de</strong>l af befolkningen till godo k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> industri, på samma gång<br />
s<strong>om</strong> skapan<strong>de</strong>t af en nationel <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sflotta, hvilken skulle inbringa lan<strong>de</strong>t en<br />
vida större förtjenst <strong>och</strong> för<strong>de</strong>l, på längre tid blefve <strong>om</strong>öjliggjord.<br />
Nürnberg <strong>de</strong>n 27 augusti 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
På grund <strong>de</strong>raf, att tillförlitliga uppgifter öfver <strong>de</strong> olika näringsgrenarne<br />
äro synnerligen sv<strong>år</strong>a att erhålla <strong>och</strong> sent åtk<strong>om</strong>liga, har jag först nu kunnat<br />
sammanfatta min berättelse.<br />
Fabrikationen af blyertspennor. Om äfVen en ökad qvantitet <strong>om</strong>sattes mot<br />
näst föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, så kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>t dock icke konstateras, att varornas vär<strong>de</strong> stod<br />
i förhållan<strong>de</strong> till <strong>om</strong>sättningen. Export<strong>han<strong>de</strong>l</strong>ns ten<strong>de</strong>ns var riktad på billig<br />
vara <strong>och</strong> <strong>om</strong> äfven en liten <strong>de</strong>l bättre vara k<strong>om</strong> med, så kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>n blott med<br />
uppoffringar forceras, hufvudsakligen af <strong>de</strong>n orsak, att många län<strong>de</strong>r gen<strong>om</strong><br />
enorma tullar snart sagdt afstänga sina afsättningsgebiet. Härutinnan stå Förenta<br />
Staterna i främsta rummet, på samma gång <strong>de</strong>tta land till otroligt låga<br />
priser utbju<strong>de</strong>r sina egna fabrikat på <strong>de</strong>n europeiska kontinenten, <strong>de</strong>rtill tvingadt<br />
gen<strong>om</strong> en sig ständigt stegran<strong>de</strong> öfverproduktion. Amerika öfversvämmar äfven<br />
<strong>de</strong> främman<strong>de</strong> markna<strong>de</strong>rna med blyertspennor med <strong>de</strong>n allra minsta vinst.<br />
Den japanska markna<strong>de</strong>n är nästan förlorad för <strong>de</strong>n europeiska blyertspenn<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n.<br />
I Mexiko <strong>och</strong> Centralamerika, i Vestindien <strong>och</strong> Kanada är <strong>de</strong>n<br />
äfven så godt s<strong>om</strong> utträugd <strong>och</strong> kan blott med användan<strong>de</strong> af stora kostna<strong>de</strong>r<br />
<strong>de</strong>lvis ännu hälla sig uppe. Den ostindiska markna<strong>de</strong>n, sedan flera <strong>år</strong> bekant<br />
för sina dåliga priser, har ännu mera tryckts af <strong>de</strong> amerikanska fabrikanterna,<br />
så att Nürnbergerindustrien äfven på <strong>de</strong>tta håll snart nog tor<strong>de</strong> blifva tvungen<br />
att uppgifva fältet. Australien, <strong>de</strong> afrikanska <strong>och</strong> engelska kolonierna samt
700<br />
Sydamerika förbruka alla <strong>de</strong>t billiga amerikanska fabrikatet <strong>och</strong> blott med uppbjudan<strong>de</strong><br />
af all energi kan ännu <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n upprätthållas.<br />
Tennfolier. Affärerna i <strong>de</strong>nna bransch ledo så till vida un<strong>de</strong>r ogynsamma<br />
förhållan<strong>de</strong>n s<strong>om</strong> förbrukningen af spegelbeläggningsfolier <strong>de</strong>tta <strong>år</strong> förminska<strong>de</strong>s<br />
till hälften. Grun<strong>de</strong>n härtill var <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten, att <strong>de</strong>n sedan <strong>år</strong>hundra<strong>de</strong>n<br />
tillbaka brakliga oeh bepröfva<strong>de</strong> qvicksilfverbeläggniDgen, s<strong>om</strong> ställer sig något<br />
dyrare än <strong>de</strong>n så kalla<strong>de</strong> silfverbeläggningen, blef all<strong>de</strong>les uppgifven af flere<br />
glasexportörer i Fürth <strong>och</strong> <strong>de</strong>n senare meto<strong>de</strong>n i stället uti större skala införd,<br />
men k<strong>om</strong>mer hela glasaffären att lida på grund af <strong>de</strong>nnas otillförlitlighet.<br />
Om man icke återg<strong>år</strong> till <strong>de</strong>t gamla sättet — qvicksilfver med tennfolier —,<br />
så är att befara, <strong>de</strong>t spegelglasaffiiren, hvaraf aå många haft sin regelbundna<br />
förtjenst, g<strong>år</strong> fullständigt förlorad för Nürnberg <strong>och</strong> Fürth.<br />
Gravyr- <strong>och</strong> prägüngmnstalterna. Hos en af <strong>de</strong> förnämsta blef på anmälan<br />
af svensk myndighet en massa skå<strong>de</strong>- <strong>och</strong> leksaksmynt, efterapan<strong>de</strong> svenska<br />
myntsorter, beslagtagen <strong>och</strong> mot firman rättslig un<strong>de</strong>rsökning inledd, hvilken<br />
ännu icke i sista instans är afgjord, hvad bestämmelserna för Bayern ang<strong>år</strong>.<br />
Elektroteknik. Hela <strong>de</strong>nna industris allmänt gynsamma läge fann uttryck<br />
uti <strong>de</strong>t snabbt tilltagan<strong>de</strong> införan<strong>de</strong>t af elektriskt ljus på alla <strong>om</strong>rå<strong>de</strong>n af <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s-<br />
<strong>och</strong> industriel verksamhet. Likaså fann <strong>de</strong>tsamma användning vid hamnanläggningar,<br />
bang<strong>år</strong>dar <strong>och</strong> dylikt. Äfven uppföran<strong>de</strong>t af elektriska centralanläggningar<br />
är i stigan<strong>de</strong> utveckling <strong>och</strong> lofvar att un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> k<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>år</strong>en<br />
ytterligare tilltaga.<br />
Priserna å nästan alla rämaterialier för <strong>de</strong>nna industri stego betydligt un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et, blott för kopparn, s<strong>om</strong> här vid lag k<strong>om</strong>mer mest till användning, blefvo <strong>de</strong><br />
efter lång tid åter en gång normala.<br />
Arbetslönerna följ<strong>de</strong> <strong>de</strong>n allmänt stigan<strong>de</strong> ten<strong>de</strong>nsen, ehuru på samma gång<br />
10 timmars arbetstid med få undantag inför<strong>de</strong>s.<br />
Granit- <strong>och</strong> syenitindustrien. Stenhuggerierna, s<strong>om</strong> arbeta trappsteg, pelare,<br />
kantstenar samt trottoirsten, taga sitt material <strong>från</strong> Fichtelgebirge, likaså stensliperierna,<br />
hvilka dock äfven använda en <strong>de</strong>l svensk <strong>och</strong> Lausitzer-granit.<br />
Affärerna gingo öfverallt tillfredsställan<strong>de</strong>. På senare ti<strong>de</strong>n har <strong>de</strong>t <strong>från</strong> Sverige<br />
leverera<strong>de</strong> materialet till polera<strong>de</strong> arbeten gjort <strong>de</strong>t inhemska betydlig konkurrens,<br />
hvarför man allmänt önskar en passan<strong>de</strong> införseltull å bearbetad sten <strong>från</strong><br />
Sverige.<br />
Trävaru<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n var större än un<strong>de</strong>r föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong> <strong>och</strong> inköpspriserna<br />
stäl<strong>de</strong> sig gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n högt uppdrifna byggnadsspekulationen ofta ända till 20 %<br />
högre än un<strong>de</strong>r 1888.<br />
Han<strong>de</strong>ln med fatträ öka<strong>de</strong>s äfven något <strong>och</strong> <strong>de</strong> uppnådda priserna voro<br />
tillfredsställan<strong>de</strong>. Det <strong>från</strong> Österrike-Ungern införda träet drager en tull af<br />
mk 100'00 för botten<strong>de</strong>lar <strong>och</strong> mk 20'00 för stafträ pr 10,000 kg., ehuru <strong>de</strong><br />
förstnämnda äro klufna med yxa på samma sätt s<strong>om</strong> <strong>de</strong> senare.<br />
Humleproduktionen <strong>år</strong> <strong>1889</strong> var till följd af <strong>de</strong> ytterst gynsamma vä<strong>de</strong>rleksförhållan<strong>de</strong>na<br />
icke blott in<strong>om</strong> mitt distrikt utan äfven i alla humleodlan<strong>de</strong><br />
trakter af Tyskland så ovanligt stor, att priserna sjönko nästan till tänkbart<br />
lägsta nivå. Un<strong>de</strong>r oktober månad sål<strong>de</strong>s brukbar humle till <strong>och</strong> med till<br />
15—20 mk pr 50 kg., ett pris, s<strong>om</strong> ej inbragte producenterna ens hälften af<br />
<strong>de</strong>ras hafda odliDgskostna<strong>de</strong>r. Bättre qvaliteter notera<strong>de</strong>s upp till cirka 45 mk<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> finaste märkena, sås<strong>om</strong> Spalter <strong>och</strong> Hollidau mellan 80 <strong>och</strong> 120 mk<br />
pr 50 kg.<br />
Med anledning af <strong>de</strong>ssa ovanligt billiga priser jemte <strong>de</strong>n <strong>om</strong>ständigheten,<br />
att humlen af <strong>de</strong>nna <strong>år</strong>gång var af gen<strong>om</strong>gåen<strong>de</strong> frisk oeh vacker beskaffenhet,<br />
beslöto sig England <strong>och</strong> Amerika för att uppträda s<strong>om</strong> köpare af tysk humle
701<br />
<strong>och</strong> gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta efter hand i så stor skala, att icke allenast all exporthumle<br />
upprym<strong>de</strong>s pä <strong>de</strong>n tyska markna<strong>de</strong>n utau äfven till <strong>och</strong> med en prisstegring<br />
af mellan 150—200 % kun<strong>de</strong> fastställas mot slutet af säsongen eller i april<br />
<strong>de</strong>tta <strong>år</strong> för sådan vara. For finare sorter gingo priserna ungefär 20 à 30 %<br />
uppåt.<br />
Gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> <strong>om</strong>fattan<strong>de</strong> exportaffärerna uppstod äfven en betydlig <strong>om</strong>sättning<br />
af <strong>de</strong>n fina varan för <strong>de</strong>t inhemska behofvet, <strong>de</strong> tyska <strong>och</strong> säkerligen äfven en<br />
god <strong>de</strong>l af <strong>de</strong> utländska bryggerierna anskaffa<strong>de</strong> temligen stora förråd af <strong>1889</strong><br />
<strong>år</strong>s humle <strong>och</strong> nu, då 1890 <strong>år</strong>s skürd st<strong>år</strong> för dörren, är al! fjol<strong>år</strong>svara nästan<br />
fullständigt uppköpt <strong>från</strong> härvaran<strong>de</strong> lager.<br />
Säsongen <strong>1889</strong> —1890 var för humle<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n blott <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> af nytta att<br />
<strong>de</strong> låga priserna möjliggjor<strong>de</strong> en så betydan<strong>de</strong> afsättning till England <strong>och</strong><br />
Amerika. Vid höga priser <strong>de</strong>remot ha<strong>de</strong> affärerna på <strong>de</strong>ssa län<strong>de</strong>r blott med<br />
sv<strong>år</strong>ighet kunnat utveckla sig, i hvilket fall en stor <strong>de</strong>l af skör<strong>de</strong>n ha<strong>de</strong> blifvit<br />
liggan<strong>de</strong> osåld hos producenterna sås<strong>om</strong> han<strong>de</strong>isen var 1888.<br />
Den sammanlagda utförseln af tysk humle tor<strong>de</strong> ej vara för högt upptagen<br />
med 300,000 etr., un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att hela Tysklands humleafkastning uppskattas till<br />
cirka 645,000 ctr.<br />
Humleproducenternas läge är onekligen fortfaran<strong>de</strong> i allmänhet dystert <strong>och</strong><br />
man har alltjemt blott ett önskningsmål, <strong>de</strong>t, att humleodlingen i landtmannens<br />
eget intresse måtte inskränkas. Vinner i Amerika <strong>de</strong>n föreslagna förhöjningen<br />
af tullen å humle stadfästelse, k<strong>om</strong>mer afsättningen af bayersk humle till Förenta<br />
Staterna att förminskas i väsentlig grad.<br />
Nürnbergs ölbryggerier förbruka<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et tillsammans 278,119 hl.<br />
malt mot 258,302 hl. <strong>år</strong> 1888, sålunda uppnåen<strong>de</strong> en ökning af 19,800 hl.<br />
Jag tillåter mig här nedan med<strong>de</strong>la ytterligare några siffror till belysan<strong>de</strong> af<br />
<strong>de</strong>nna industris <strong>om</strong>fång här på platsen.<br />
Beräknar man, att på en hl. malt erhållas 210 1. öl, så skulle öltillverkningen<br />
uppgå till:<br />
Antalet arbetsinställelser in<strong>om</strong> olika branscher var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et mycket stort,<br />
inskränkte sig emellertid, så långt jag har mig bekant, till stä<strong>de</strong>rna, specielt<br />
Nürnberg <strong>och</strong> Fürth. Ändamålet var oftare ernåen<strong>de</strong> af kortare arbetstid, afskaffan<strong>de</strong>t<br />
af arbete på ackord, högre betalning för öfvertimmarne. <strong>de</strong>ssas fullk<strong>om</strong>liga<br />
upphöran<strong>de</strong> eller upphäfvan<strong>de</strong> af afsked, s<strong>om</strong> gifvits enstaka ledare, än<br />
att tilltvinga sig högre aflöning. I hufvudsak uppnåd<strong>de</strong>s <strong>de</strong> flesta af <strong>de</strong>ssa<br />
sträfvan<strong>de</strong>n, men gen<strong>om</strong> <strong>de</strong> ofta upprepa<strong>de</strong> strejkerna har förhållan<strong>de</strong>t mellan<br />
arbetsgifvare å ena <strong>och</strong> arbetare a andra sidan blifvit mycket spändt.<br />
Bernhard Lang.
Guatemala <strong>de</strong>n 30 maj 1890.<br />
702<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Ingen direkt <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lse har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et egt rum med <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena. Det lilla s<strong>om</strong> n<strong>år</strong> oss af <strong>de</strong>ras produkter hitsän<strong>de</strong>s öfver Hamburg<br />
<strong>och</strong> Bremen. Öuskligt vore att direkta k<strong>om</strong>munikationer k<strong>om</strong>me till stånd <strong>och</strong><br />
framför allt att <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sagenter utsän<strong>de</strong>s hit, i likhet med hvad s<strong>om</strong> eger rum<br />
<strong>från</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus i Frankrike, England <strong>och</strong> Tyskland, <strong>och</strong> att <strong>de</strong>samma representera<strong>de</strong><br />
icke en affärsbransch, utan flere af <strong>de</strong>m s<strong>om</strong> kun<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma i fråga<br />
<strong>från</strong> <strong>de</strong> nordiska län<strong>de</strong>rna <strong>och</strong> s<strong>om</strong> vore egna<strong>de</strong> att upptaga konkurrens med<br />
andra län<strong>de</strong>r i Europa. Anmärkas bör emellertid att härvaran<strong>de</strong> importörer<br />
sedan länge äro vana att erhålla 6 à 9 måna<strong>de</strong>rs kredit. Nordamerikanarne,<br />
s<strong>om</strong> länge hållit på liqvid pr 3 måna<strong>de</strong>r, hafva måst beqväma sig till dubbla<br />
fristen.<br />
Hela införseln till Guatemala uppgick i vär<strong>de</strong> till öfver 7'/,_, mill. pesos,<br />
hvari England ingick med öfver 1 1 /% mill. Frankrike, s<strong>om</strong> exportera<strong>de</strong> hit<br />
för bortåt 1 mill. pesos, har härför hufvudsakligen att tacka <strong>de</strong>n anknytning,<br />
s<strong>om</strong> vanns gen<strong>om</strong> utställningen förli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> i Paris.<br />
Bland införselsartiklar, s<strong>om</strong> kunna hafva intresse för <strong>de</strong> nordiska län<strong>de</strong>rna,<br />
må nämnas åkerbruksredskap, tändstickor, jernvägsmateriel, stängseltråd <strong>och</strong><br />
hvarjehanda jerumanufakturgods.<br />
Den ekon<strong>om</strong>iska ställningen i republiken har mycket förbättrats på grund<br />
af <strong>de</strong> högre prisen på kaffe. Plantagerna för såväl kaffe s<strong>om</strong> socker hafva<br />
betydligt utvidgats <strong>och</strong> jordvär<strong>de</strong>t på samma gång stigit. K<strong>om</strong>munikationsväsen<strong>de</strong>t<br />
är stadt i gladjau<strong>de</strong> utveckling, ehuru ännu vigtiga jernvägslinier låta<br />
vänta på sig.<br />
Sås<strong>om</strong> afnämare af republikens kaffe intager Hamburg afgjordt första<br />
rummet. Emellertid synas affärsmännen i Sverige önska att träda i direkt<br />
förbin<strong>de</strong>lse med härvaran<strong>de</strong> kaffeexportörer, att döma af <strong>de</strong> många förfrågningar,<br />
s<strong>om</strong> ingått till konsulatet <strong>om</strong> här verksamma affärshus i <strong>de</strong>nna bransch. En<br />
förteckning å <strong>de</strong> förnämsta sådana med<strong>de</strong>las <strong>de</strong>rför:<br />
Plantageegare <strong>och</strong> exportörer:<br />
Salvador Urruela,<br />
M. Urruela & C:o,<br />
Leon Åvila.<br />
K<strong>och</strong>, Hagmann & C:o,<br />
Eniilio Gouband,<br />
Antonio Carrera,<br />
Victor Mathen,<br />
Van<strong>de</strong>pulte & Meister,<br />
I. M. Samayoa,<br />
Bräma frères.<br />
I. I. Rodiigucz,<br />
Ignacio G. Saravia.<br />
Manuel Lisandro Barillas (Guatemalas presi<strong>de</strong>nt),<br />
hvilka alla äro bosatta i sta<strong>de</strong>n Guatemala.<br />
Ensamt exportörer:<br />
Schwartz & C:o,<br />
Juan Pierri,<br />
Grotewold & C:o,<br />
Hockmeyer & C:o,<br />
A. Zadik & C:o,<br />
Enriques Veutze,<br />
I. M. Ruiz & C:o,<br />
Francisco Sosa,<br />
Aguirre & C:o,<br />
Paul & C:o.<br />
K. V. Kleinscbmidt,<br />
A. Abrahamson,
Dessut<strong>om</strong> böra nämnas:<br />
703<br />
Urruela Hermanos & C:o i Amatitlan,<br />
Eduardo Viras i Antigua,<br />
Hockmeyer & Boy i Las Merce<strong>de</strong>s,<br />
B. <strong>de</strong> Sabla i San Pablo,<br />
I. Aparicio e hijo i Onezaltenango,<br />
Arsenio CeUier ?> »<br />
Nicolas Rigane » »<br />
K<strong>och</strong> Hermanos & C:o » »<br />
Laeisz & C:o i Retalhulen,<br />
Gerhard Augener i San Felipe.<br />
Nu nämnda hus betinga sig rättighet att i förskott göra sig betalda med<br />
3 måna<strong>de</strong>rs vexel, sigt London, på halfva partiet. I hvarje fall bör priset<br />
stipuleras f. o. b. för att undvika misstag <strong>och</strong> olägenheter. Frakten pr Hamburger-ångare<br />
är för närvaran<strong>de</strong> £ 3 i 3'10 pr ton <strong>om</strong> 2,240 S.<br />
Singapore <strong>de</strong>n 5 juni 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
S. Ascoli.<br />
Intet svenskt fartyg men 18 norska <strong>om</strong> 23,325 ton besökte distriktet.<br />
Svenska tändstickor rönte ökad efterfrågan <strong>och</strong> inför<strong>de</strong>s <strong>de</strong>raf 7,784 kistor<br />
eller 2,000 kistor mera än <strong>år</strong>et förut jemte <strong>de</strong>t att härvaran<strong>de</strong> lager betydligt<br />
reducera<strong>de</strong>s. Priset var tillfredsställan<strong>de</strong> hela <strong>år</strong>et <strong>och</strong> synes vilja allt fortfaran<strong>de</strong><br />
hålla sig uppe. Den svenska varan föredrages vida framför <strong>de</strong>n japanska,<br />
hvaraf införseln sjönk <strong>från</strong> 11,432 kistor <strong>år</strong> 1888 till 7,371 kistor <strong>år</strong><br />
<strong>1889</strong>. Emellertid är <strong>de</strong>t ingen utsigt att få <strong>de</strong>t japanska fabrikatet ur markna<strong>de</strong>n,<br />
ty priset ställer sig vida lägre än för svenska tändstickor, nämligen<br />
22 à 30 oents pr gross mot 36 à 42 cents.<br />
Af svenskt jern inför<strong>de</strong>s onikr. 75 toD, hvilket betinga<strong>de</strong> doll. 4 à 4'4 0<br />
pr pikul; skotskt jern (Govan) har dock företrä<strong>de</strong> hos allmänheten, enär <strong>de</strong>t<br />
säljes 50 cents billigare; införseln <strong>de</strong>raf kan anslås till 2,500 ton.<br />
Un<strong>de</strong>r augusti månad besöktes v<strong>år</strong> plats af herr Gillis Bildt, agent för<br />
Sveriges Exportförening, <strong>och</strong> för<strong>de</strong> han med sig häri<strong>från</strong> en samling verktyg<br />
<strong>och</strong> redskap af inhemsk tillverkning, hvilket möjligen kan leda till export hit<br />
af svenska artiklar.<br />
Svenskt stål inför<strong>de</strong>s icke, så vidt jag har mig bekant. Tyskarne beherska<br />
fortfaran<strong>de</strong> v<strong>år</strong> marknad, ehuru affärerna i <strong>de</strong>nna artikel äro temligen obetydliga.<br />
För s /6 k 7 tums notera<strong>de</strong>s doll. 4'25, för 3 /4 à \ l jt tums doll. 3'80.<br />
I svensk tjära var <strong>om</strong>sättningen ringa. Införseln utgjor<strong>de</strong> 200 barrels;<br />
priset vexla<strong>de</strong> mellan doll. 9 1 /, <strong>och</strong> 10/,-<br />
Någon direkt utförsel häri<strong>från</strong> till <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena är icke att anteckna.
Frakterna notera<strong>de</strong>s:<br />
Till London med seglare:<br />
Med ångare:<br />
Fiume.<br />
704<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.<br />
J. R. Cuthbertson.<br />
Hamnen besöktes af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 413 ton <strong>och</strong> 2 norska <strong>om</strong><br />
2,207 ton.<br />
Den klena skör<strong>de</strong>n i Ungern ha<strong>de</strong> menligt inflytan<strong>de</strong> på v<strong>år</strong> exportrörelse,<br />
hvilken hufvudsakligen <strong>om</strong>fatta<strong>de</strong> trävaror på Frankrike, Algier <strong>och</strong> Tunis,<br />
mjöl på England <strong>och</strong> Brasilien, samt viu <strong>och</strong> sviskon.<br />
Hamnarbetena hafva skridit raskt framåt,<br />
A. F. Luppis.<br />
Innehåll: Akyab (sid. 655), Alger (sid. 650), Buenos Ayres (sid. 673), Fiume (sid.<br />
704), Guatemala (sid. 702), Helsingfors (sid. 685), La Valetta (sid. 656), Leipzig (sid. 672),<br />
Madrid (sid. 691), Neapel (sid. 668), Nürnberg (sid. 699), Rangoon (sid. 671), Riga (sid.<br />
694), San Juan (sid. 690), Shanghai (sid. 641), Singapore (sid. 703), Stettin (sid. 657).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1890. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1890. N:o 12.<br />
Archangel <strong>de</strong>n 20 Augusti 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Forene<strong>de</strong> Rigers Skibsfart in<strong>de</strong>n Distriktet var s<strong>om</strong> fölger:<br />
II.*<br />
Svenske Fartöier.<br />
Norske Fartöier.<br />
Optjent Bruttofragt var for svenske Fartöier ialt 55,100 Kr., for norske<br />
£76,250 Kr.<br />
Af Paamönstringer foretoges ved Generalkonsulatet 8, Afmönstringer 12.<br />
Import.<br />
Fra norsk Finmarken indförtes i russiske Kystfartöier:<br />
* Afd. I, se sid. 8.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 45
Specificeret Opgave<br />
over <strong>de</strong> til Konsulatdistriktet ank<strong>om</strong>ne Skibe i Aaret <strong>1889</strong>, russiske Kystfartöier fra norsk Finmarken ikke medregne<strong>de</strong>.<br />
(Toldbo<strong>de</strong>ns Opgaver.)<br />
706
707
708<br />
II. Til Onega, Surna, Soroka og Mesen indförtes i 33 Fartöier<br />
drægtige 1,962 Ton:<br />
Fra andre u<strong>de</strong>nrigske Ste<strong>de</strong>r, hovedsagelig fra England, indförteB:<br />
I. Til Archangel:<br />
II. Til Onega, Soroka og Mesen:<br />
Export.<br />
Til Finmarken udförtes i russiske Kystfartöier:
709<br />
II. Fra Onega, Surna, Soroka, Kem og Mesen udförtes i 41<br />
Fartöier drægtige 1,939 Ton:<br />
Til andre u<strong>de</strong>nrigske Ste<strong>de</strong>r u<strong>de</strong>nfor Finmarken udförtes:<br />
I. Fra Archangel:<br />
II. Fra Onega:<br />
III. Fra Soroka:<br />
IV. Fra Kem:<br />
V. Fra Mesen:
710<br />
Efterstaaen<strong>de</strong> Tabel udviser Distriktets samle<strong>de</strong> Trælastexport <strong>de</strong> sidste<br />
fem Aar:<br />
I ovenstaaen<strong>de</strong> Tabel er tilk<strong>om</strong>met s<strong>om</strong> nyt Exportsted for Trælast Kem.<br />
I tidligere Rapporter er indberettet <strong>om</strong> Sagbrugsvirks<strong>om</strong>he<strong>de</strong>ns Gjenoptagelse<br />
paa <strong>de</strong>tte Sted, <strong>de</strong>r er beliggen<strong>de</strong> paa <strong>om</strong>trent samme Bred<strong>de</strong>grad s<strong>om</strong><br />
Uleåborg, og s<strong>om</strong> vid Tòmmerauktionea vil k<strong>om</strong>me til at konkurrere med sidstnævnte<br />
finländske By, da flödbare Va.=drag fra Skovtragterne paa Vandskillet<br />
före ned baa<strong>de</strong> til Uleåborg og til Kem.<br />
Det ökon<strong>om</strong>iske Udbytte af Omsætningerne i <strong>1889</strong> er gjennemgaaen<strong>de</strong><br />
mindre tilfredsstillen<strong>de</strong>, til<strong>de</strong>ls endog flout. Han<strong>de</strong>lshuset Gribanow & Fontains<br />
har afviklet sine Forretninger. Ligele<strong>de</strong>s har <strong>de</strong>t ene af Onegas 2 Sagbrug<br />
indstillet sin Virks<strong>om</strong>hed.
711<br />
Ne<strong>de</strong>nstaaen<strong>de</strong> Tabel giver en Oversigt över Sam<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en mellem norsk<br />
Finmarken og Konsulatdistriktet <strong>de</strong> sidste fem Aar:<br />
S<strong>om</strong> <strong>de</strong>t heraf vil sees, var Distriktets Udförsel af Kornvarer til norsk<br />
Finmarken i <strong>1889</strong> noget större end i <strong>de</strong> to nærmest foregaaen<strong>de</strong> Aar, men<br />
overtraf Exporten i 1886 med hele 100,000 Pud og Exporten i 1885 endog<br />
med 150,000 Pud. Det synes <strong>de</strong>rfor u<strong>de</strong>n Grund, naar russiske Korrespon<strong>de</strong>nter,<br />
<strong>de</strong>r har besögt Finmarken, i Ruslands Presse udtale Frygt for, at Sam<strong>han<strong>de</strong>l</strong>en<br />
mellem Guvernementet Arehangel og norsk Finmarken skal gaa tilbage<br />
og sidstnævnte Lands<strong>de</strong>l i stedse stigen<strong>de</strong> Grad dække sit Behov for Kornvarer<br />
fra Bergen. — Til <strong>de</strong>t samme Resultat k<strong>om</strong>mer man ogsaa ved Betragtning<br />
af <strong>de</strong>t fra Norge til Guvernementet Arehangel exportere<strong>de</strong> Kvantum Fiskevarer,<br />
<strong>de</strong>r, uagtet <strong>de</strong>t staar tilbage for 1888 Åars exceptionelt store Fiskeimport til<br />
Arehangel, dog udgjor<strong>de</strong> <strong>om</strong>trent 810,000 Pud.<br />
Naar <strong>de</strong> nævnte russiske Aviskorrespon<strong>de</strong>nter <strong>de</strong>rhos tale <strong>om</strong> Finmarkens<br />
Ten<strong>de</strong>nts til at »frigjöre» sig for <strong>de</strong>t russiske Mel, maa <strong>de</strong>t ikke la<strong>de</strong>s ud af<br />
Betragtning, at <strong>om</strong> nogen »Frigjörelse» — saale<strong>de</strong>s s<strong>om</strong> <strong>de</strong>tte Begreb opfattes<br />
fra <strong>de</strong>t russiske protektionistiske Ståndpunkt — kan <strong>de</strong>r ikke være Tale, al<strong>de</strong>nstund<br />
Marke<strong>de</strong>ts Overflyttelse til Bergen dog kun i andre Former ogsaa i<br />
Fremti<strong>de</strong>n vil<strong>de</strong> gjöre Finmarkens Befolkning afhængig af Udlan<strong>de</strong>ts Kornproduktion.<br />
Finmarkens Konsumptionsevne er overhove<strong>de</strong>t væsentlig afhængig af <strong>de</strong>t<br />
opfiske<strong>de</strong> Kvantum Fiskevarer, og af disse ere S<strong>om</strong>mermaane<strong>de</strong>rnes Fångst, <strong>de</strong>r<br />
paa Grund af <strong>de</strong>n fremskredne Aarstid ikke godt kan un<strong>de</strong>rkastes Törring, igjen<br />
bedst egnet til Afsætning paa Archangels Marked, hvor man i <strong>de</strong>t Store taget<br />
kun spörger efter <strong>de</strong>n salte<strong>de</strong> Vare u<strong>de</strong>n Törring.
712<br />
Naturlovene synes saale<strong>de</strong>s at paaby<strong>de</strong> en Omsætning af Finmarkens S<strong>om</strong>merfisk<br />
mod Melvarer fra Archangelsk, enten <strong>de</strong>nne Omsætning skal foregaa<br />
yed direkte Tuskning eller ved Han<strong>de</strong>lsstan<strong>de</strong>ns Mellemk<strong>om</strong>st.<br />
Skul<strong>de</strong> <strong>de</strong>r k<strong>om</strong>me en Tid, da Nordrusland ikke kun<strong>de</strong> paaregne en tilstrækkelig<br />
Import af Fiskevarer fra Norge, vil<strong>de</strong> P<strong>om</strong>orernes Han<strong>de</strong>lsflaa<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r<br />
besörger <strong>de</strong>nne Import, og s<strong>om</strong> med en vis Selvfölelse <strong>om</strong>tales af alle Forfattere,<br />
<strong>de</strong>r har behandlet <strong>de</strong>t nordlige Ruslands Forhold, antagelig gaa tilbage,<br />
til Ska<strong>de</strong> for Russerne, s<strong>om</strong> i saa Fald i större Udstrsekning vil<strong>de</strong> kaste sig<br />
över selvstændigt Fiskeri med russiske Baa<strong>de</strong>, hvilket i Tilfæl<strong>de</strong> vil<strong>de</strong> kunne<br />
fremkalle ikke alene Konkurrence men ogsaa Konflikter med <strong>de</strong>t norske Fiskeri<br />
i Grændsedistrikterne.<br />
I 1896 bliver <strong>de</strong>t Hundre<strong>de</strong> Aar si<strong>de</strong>n <strong>de</strong>n direkte Tusk<strong>han<strong>de</strong>l</strong> mellem<br />
Finmarkens Almue og P<strong>om</strong>orerne blev lovlig anerkjendt, og Resultatet af <strong>de</strong>nne<br />
snart hundreaarige Sam<strong>han<strong>de</strong>l</strong> ligger aabent for Alle, paa <strong>de</strong>n ene Si<strong>de</strong>n i Form<br />
af en ganske respektabel Kystflaa<strong>de</strong> hos Russerne med <strong>de</strong>rtil knyttet aarlig Export<br />
af cirka en halv Million Pud Kornvarer, og paa <strong>de</strong>n an<strong>de</strong>n Si<strong>de</strong>, for Finmarkens<br />
Vedk<strong>om</strong>men<strong>de</strong>, en for<strong>de</strong>lagtig Udnyttelse af <strong>de</strong>nne Lands<strong>de</strong>ls S<strong>om</strong>merfiskeri.<br />
At ville rokke ved <strong>de</strong>nne med <strong>de</strong> naturlige Forhold saa vel stemmen<strong>de</strong><br />
Ordning — ved f. Ex. at drive <strong>de</strong> russiske Fiskerier i Ishavet op til en saadan<br />
Höi<strong>de</strong>, at Importen af Fisk fra Norge vil<strong>de</strong> blive överflödig —, vil<strong>de</strong>, selv<br />
<strong>om</strong> man forudsætter <strong>de</strong>t muligt, neppe for noget af Grændselan<strong>de</strong>ne være forbun<strong>de</strong>t<br />
med For<strong>de</strong>le.<br />
At Norge, <strong>de</strong>r raa<strong>de</strong>r över hele sin aabne Kysts samle<strong>de</strong> Fiskerbefolkning,<br />
for en stor Del övertager <strong>de</strong>t med V<strong>år</strong>ens Opfiskning förbundne Arbei<strong>de</strong>, selv<br />
<strong>om</strong> <strong>de</strong>nne Vare er beregnet for Rusland, synes lige saa naturligt s<strong>om</strong> at <strong>de</strong>n<br />
samme Vare ved Hjælp af <strong>de</strong> russiske Skibe, <strong>de</strong>r först i Juni Maaned kunne<br />
slippe ud af Hvi<strong>de</strong>havet, tiltuskes for medbragte Indlandsprodukter og <strong>de</strong>rpaa i <strong>de</strong><br />
samme Fartöier föres tilbage til Hvi<strong>de</strong>havet, in<strong>de</strong>n <strong>de</strong>ttes Tilfrysning <strong>om</strong> Hösten.<br />
En mere gjennemgaaen<strong>de</strong> Ændring af disse Forhold er egentlig kun tænkelig<br />
<strong>om</strong> Archangel engang i Fremti<strong>de</strong>n skul<strong>de</strong> k<strong>om</strong>me i Jernbaneforbin<strong>de</strong>lse med <strong>de</strong>t<br />
Indre af Rusland, og let og billig Adgang til Vi<strong>de</strong>reforsen<strong>de</strong>lse af Fiskevarer<br />
saale<strong>de</strong>s staa aaben hele S<strong>om</strong>meren, uanseet Vandstandsforhol<strong>de</strong>ne i Dwinaflo<strong>de</strong>n.<br />
Un<strong>de</strong>r saadanne forbedre<strong>de</strong> K<strong>om</strong>munikationsforhold kun<strong>de</strong> <strong>de</strong>t visselig k<strong>om</strong>me<br />
no<strong>de</strong>r Overveielse, <strong>om</strong> ikke <strong>de</strong>n norske Fiske<strong>han<strong>de</strong>l</strong> paa Archangel, <strong>de</strong>r for<br />
Ti<strong>de</strong>n u<strong>de</strong>lukken<strong>de</strong> er Passiv<strong>han<strong>de</strong>l</strong>, bur<strong>de</strong> söge at antage en mere aktiv Karakter,<br />
for Exempel ved at organisere en regelmæssig Export af Fisk til Archangel<br />
i norske Dampskibe. Deraf vil<strong>de</strong> antagelig tillige fölge, at Exporten<br />
af Ruslands for Finmarken bestemte Indlandsprodukter ligele<strong>de</strong>s vil<strong>de</strong> övertages<br />
af disse norske Dampskibe. En saadan Udvikling af Forhol<strong>de</strong>ne vil<strong>de</strong> <strong>de</strong>n russiske<br />
Styrelse ikke kunne forhindre saalænge Han<strong>de</strong>lstraktaten af 1838 er<br />
gjæl<strong>de</strong>n<strong>de</strong>; thi ifölge <strong>de</strong>nne kan b.verken <strong>de</strong> norske Skibe eller <strong>de</strong> i <strong>de</strong>m væren<strong>de</strong><br />
Ladninger paalægges större Afgifter end Ruslands egne Skibe.<br />
Me<strong>de</strong>ns <strong>de</strong> förste Tilförsler af Fisk efter Navigationens Aabning ialmin<strong>de</strong>lighed<br />
betales forholdsvis höit — 2 Rubel Pu<strong>de</strong>t for Torsk, og <strong>de</strong>rover —,<br />
Tar Vaar<strong>om</strong>sætningen i <strong>1889</strong> sær<strong>de</strong>les flau, i<strong>de</strong>t <strong>de</strong>r til en Begyn<strong>de</strong>lse kun bö<strong>de</strong>s<br />
8rb. 1"20 —1 - 40 pr Pud. Dette uheldige Forhold sögte sin Begrun<strong>de</strong>lse paa<br />
<strong>de</strong>n ene Si<strong>de</strong> i Dwinaens lave Vandstand og <strong>de</strong>n <strong>de</strong>rmed forbundne ringe Efterspörgsel,<br />
<strong>de</strong>rnæst i <strong>de</strong>n Omstændighed, at bety<strong>de</strong>lige Fiskepartier vare overliggen<strong>de</strong><br />
fra 1888, i hvilket Aar Importen, s<strong>om</strong> tidligere nævnt, var usædvanlig stor. —<br />
Senere un<strong>de</strong>r S<strong>om</strong>merens Löb fluktuere<strong>de</strong> Fiskepriserne noget, baa<strong>de</strong> i op- og<br />
nedadgaaen<strong>de</strong> Retning, indtil <strong>de</strong> fæste<strong>de</strong> sig ved <strong>de</strong> i Aarsrapportens förste Del<br />
införte Priser un<strong>de</strong>r Archangels Höstmarked.
713<br />
Rugmelspriserne i Archangel dreie<strong>de</strong> sig ved Skibsfartens Aabning <strong>om</strong> 78—82<br />
Kopek for Wolgamel og 84—86 Kopek for Wjatkamel; men disse Priser steg<br />
dog snart s<strong>om</strong> Fölge af <strong>de</strong> truen<strong>de</strong> Udsigter for Hösten i <strong>de</strong>t sydlige Busland.<br />
I Midten af Juli var Prisen for Wolgamel Srb. 1'00 —1'10 og for Wjatkamel<br />
10 6—1"13. Havregryn betaltes paa <strong>de</strong>nne Tid med Srb. 1'30—1'4 0, ine<strong>de</strong>ns <strong>de</strong>nne<br />
Artikel ved Skibsfartens Aabning hav<strong>de</strong> været betalt med Srb. 1'10 —1'20.<br />
Deune höie Pris paa Havregryn holdt sig hele S<strong>om</strong>meren og Hösten, ine<strong>de</strong>ns<br />
<strong>de</strong>rimod Melpriserne, s<strong>om</strong> Fölge af Aarsudsigtens Bedring i <strong>de</strong>t Indre af<br />
Busland, successivt faldt ned un<strong>de</strong>r en Bubel pr Pud og endte med en Pris af<br />
Srb. 8'25 pr 9 Puds Matte kontant, eller cirka 92 Kopek pr Pud.<br />
Værdien af <strong>de</strong> til Finmarken exportere<strong>de</strong> Varer ansættes til Srb. 545,039,<br />
<strong>de</strong>raf Kornvarer for Srb. 488,603. Af andre Varer er altsaa exporteret til<br />
Finmarken for <strong>om</strong>trent 77,000 Rubel, eller nogetnær for <strong>de</strong>n samme Sum s<strong>om</strong><br />
i 1888. Blandt disse bör særlig mærkes Kjöd (friskt, saltet og röget) for c:a<br />
17,000 Bubel, Smör c:a 10,500 Bubel, Birkenæver c:a 4,000 Bubel og Tougværk<br />
c:a 7,800 Bubel. Værdien af <strong>de</strong> til Finmarken udförte Træmaterialier<br />
opgives til kun 950 Bubel. Ovenstaaen<strong>de</strong> Værdiansættelser ere dog, s<strong>om</strong> ofte<br />
fremhævet, ikke fuldt paali<strong>de</strong>lige.<br />
Den murmanske Kyst og <strong>de</strong>ns Fiskerier.<br />
Om Fiskerierne paa <strong>de</strong>u murmanske Kyst have Med<strong>de</strong>lelserne for Aaret<br />
<strong>1889</strong> været mere end almin<strong>de</strong>ligt spars<strong>om</strong>me. Det vi<strong>de</strong>s dog, at ogsaa i <strong>de</strong>tte<br />
Aar Fiskets sent indtrufne Begyn<strong>de</strong>lse gav Foranledning til, at et större Antal<br />
russiske Baa<strong>de</strong> i Vaarmaane<strong>de</strong>rne sögte över til Norge, navnlig til Kiberg og Varda.<br />
Ifölge Opgave fra Archangels Toldbod skal ifjor være indfört bertil fra<br />
Murman forskjellige Fiskevarer til en Værdi af Srb. 118,319, hvoraf Saltfisk<br />
131,060 Pud og 3,656 Pud Törfisk, værdsat til resp. Srb. 103,035 og 2,681;<br />
Besten bestaaen<strong>de</strong> af Läks for Srb. 2,780 og Torsketran Srb. 9,823.<br />
Til Östersöbavnene opgives Udförselen fra Murman at have været ialt 203,238<br />
Pud. Saale<strong>de</strong>s har <strong>de</strong>n samle<strong>de</strong> Fångst paa Murman i <strong>1889</strong> udgjort <strong>om</strong>trent<br />
340,000 Pud.<br />
Fra Kysten af Hvi<strong>de</strong>havet angives Tilförselen til Archangel af forskjellige<br />
Fiskevarer ifjor at have udgjort 180,205 Pud, værdsat til Srb. 198,462, hvoraf<br />
15,887 Pud Läks, Værdi Srb. 115,043. Besten hovedsagelig Sild.<br />
Ligele<strong>de</strong>s angives hidfört til Archangel fra Novaja Semlja ialt 2,562 Pud,<br />
nemlig 730 Pud Läks, 1,662 Pud Spæk og 170 Pud Viltskind og Hu<strong>de</strong>r til<br />
en samlet Værdi af Srb. 6,140.<br />
Paa <strong>de</strong>n murmanske Dampskibslinie har <strong>de</strong>r fra Norge og Murman til<br />
Archangel været befordret 9,869 Pud og fra Archangel til Norge og Murman<br />
21,201 Pud; Alt i Alt er saale<strong>de</strong>s befordret 31,070 Pud.<br />
Skibsfarten paa Archangel aabne<strong>de</strong>s i <strong>1889</strong> <strong>de</strong>n 27 Mai ved Ank<strong>om</strong>sten<br />
af to russiske Fiskefartöier fra Vardö. Det förste u<strong>de</strong>nlandske Skib, en dansk<br />
Skonnert, ank<strong>om</strong> <strong>de</strong>n 28 Mai.<br />
Skibsfarten afslutte<strong>de</strong>s <strong>de</strong>n 26 September med Afgang af et tydsk Dampskib.<br />
Un<strong>de</strong>r Fjoraaret udbetaltes Forskud til Skibere af Archangels Afla<strong>de</strong>re<br />
efter fölgen<strong>de</strong> Beregning: 10 £ = Srb. 88-00 (Mai—Juni); Srb. 90'00 (Juni-<br />
August); Srb. 87 - 00 (September).<br />
Samtidig faldt S:t Petersburger Börskurs successivt fra £ 10 = Srb. 98'6 4<br />
til £ 10 == Srb. 95.52.<br />
C. Falsen.
Genève <strong>de</strong>n 22 augusti 1890.<br />
714<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De fredliga politiska förhållan<strong>de</strong>n, s<strong>om</strong> utmärkte redogörelse<strong>år</strong>et, gåfvo<br />
ökad trygghet <strong>och</strong> liflighet ät, Schweiz' <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförbin<strong>de</strong>lser med andra län<strong>de</strong>r<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong>rtill k<strong>om</strong> verldsexpositionen i Paris, hvilkeu högst för<strong>de</strong>laktigt inverka<strong>de</strong><br />
pä v<strong>år</strong> export, framför allt af bijouteriartiklar <strong>och</strong> alster af lan<strong>de</strong>ts urtillverkning.<br />
Härmed följ<strong>de</strong> också förbättring af arbetslönerna, hvilken un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> rådan<strong>de</strong><br />
gynsamiua konjunkturerna med framgång gen<strong>om</strong>drefs af yrkessyndikaterna<br />
i olika industrigrenar. Fabrikanterna erhöllo emellertid ej p<strong>år</strong>äknad ersättning<br />
i högre salupris <strong>och</strong> konkurreusen <strong>från</strong> England oeh Amerika gjor<strong>de</strong> sig ännu<br />
mera känbar än förut. Vinskör<strong>de</strong>n var icke synnerligen rik, men qvaliteten<br />
anmärkningsvärd! god. Från flere ställen inrapportera<strong>de</strong>s hagelskador <strong>och</strong> phylloxeran<br />
framfart.<br />
fortsätter sina härjningar utan att hittills bafva kunnat hejdas i sin<br />
Ur Schweiz <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sstatistik för <strong>1889</strong> kan nämnas införsel af jern i rått<br />
<strong>och</strong> förarbetadt tillstånd, i runda tal: maskiner 9'5 mill. fres, tack-<strong>och</strong> stångjern<br />
3'5 mill. samt jern vägsskenor 9'5 mill. fres.<br />
Havana.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
C. F. <strong>de</strong> Geer.<br />
Distriktet besöktes af 6 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,340 ton, hvilka samtliga<br />
ank<strong>om</strong>mo i barlast <strong>och</strong> afgingo med last. Af 151 norska fartyg <strong>om</strong> 63,214<br />
ton hitk<strong>om</strong>mo 14 med last; flertalet (142) afgick häri<strong>från</strong> med last.<br />
Han<strong>de</strong>lsförhållan<strong>de</strong>na förbättras alltjemt <strong>och</strong> ehuru sockerskör<strong>de</strong>n på grund<br />
af ihållan<strong>de</strong> torka icke blir så stor s<strong>om</strong> man väntat, tor<strong>de</strong> <strong>de</strong>n dock uppgå till<br />
600,000 ton, hvilket i alla fall är en god uornialskörd. Prisen äro emellertid<br />
lägre än föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>, i följd af <strong>de</strong>n stora hvitbetsskör<strong>de</strong>n i Europa.<br />
Från <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena eg<strong>de</strong> ingen direkt införsel rum. Af socker skeppa<strong>de</strong>s<br />
s<strong>om</strong> vanligt <strong>de</strong>t mesta på Nordamerika, dit äfven frukt, isynnerhet <strong>från</strong><br />
Baracoa, g<strong>år</strong> i mängd <strong>och</strong> hufvudsakligen i norska ångare.<br />
Om tobaksskör<strong>de</strong>n ingå ogynsamma un<strong>de</strong>rrättelser, bå<strong>de</strong> i fråga <strong>om</strong> mängd<br />
<strong>och</strong> beskaffenhet.<br />
Edward Francke.
Konstantinopel <strong>de</strong>n 14 juli 1890.<br />
715<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
I härvaran<strong>de</strong> hamn lasta<strong>de</strong> 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 875 <strong>och</strong> lossa<strong>de</strong> 3 norska<br />
<strong>om</strong> tills. 3,136 ton. Af distriktets vicekonsulsstationer har Kanea besökts af<br />
2 norska ångare <strong>om</strong> tills. 1,100 ton, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>r lossat, <strong>och</strong> Saloniki af 1 <strong>om</strong><br />
1.272 ton, hvilken ditför<strong>de</strong> en laddning ris <strong>från</strong> Rangoon.<br />
Autalet af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> ångfartyg, s<strong>om</strong> anlöpa Konstantinopel på<br />
väg till Svarta hafvet, har ökats un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tvenne sista <strong>år</strong>en, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer antagligen<br />
att uppvisa en ännu högre siffra un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>tta <strong>år</strong>, enär, enligt senaste<br />
un<strong>de</strong>rrättelser <strong>från</strong> O<strong>de</strong>ssa, stark efterfrågan förefinnes i Novorossisk <strong>och</strong> i hamnarna<br />
vid Azowska sjön samt vid Donau efter fartyg att befrakta, isynnerhet<br />
för hösten. — Fraktprisen <strong>från</strong> Svartaliafshamnarna till England, Belgien <strong>och</strong><br />
Holland äro nu £ 1. 1. 0 pr ton tallard. samt till Me<strong>de</strong>lhafvet <strong>och</strong> Adriatiska<br />
hafvet fiancs 1'9 5 pr eharge. Från Nicolajeff betalas alltid något högre fraktpris.<br />
Det är att förmoda, att <strong>de</strong>ssa pris k<strong>om</strong>ma att hålla sig aret ut.<br />
Un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> afinöitstra<strong>de</strong>s en man <strong>från</strong> ett norskt ångfartyg.<br />
Sjukv<strong>år</strong>d, hemsändning eller annat un<strong>de</strong>rstöd har lemnats åt 12 svenska<br />
<strong>och</strong> norska nödstäl<strong>de</strong> sjömän <strong>och</strong> andra <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> un<strong>de</strong>rsåtar.<br />
Tvänne sjöprotester <strong>och</strong> en sjöförklaring hafva afgifvits vid konsulatet.<br />
Oifieiella uppgifter hafva ännu icke publicerats röran<strong>de</strong> Turkiets import<br />
<strong>och</strong> export un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t <strong>de</strong>n 28 sistlidne februari ända<strong>de</strong> finans<strong>år</strong>et. Någon direkt<br />
import <strong>från</strong> <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> rikena tor<strong>de</strong> för hvad Konstantinopels distrikt<br />
beträffar icke hafva egt rum.<br />
Willemstad.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
C. E. von Geijer.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et ingen. Något<br />
i öfrigt anmärkningsvärdt har jag ej heller att <strong>om</strong>förmäla. Helsotillstån<strong>de</strong>t på<br />
ön har varit fullt tillfredsställan<strong>de</strong>.<br />
Leon V. Leyba.
Lübeck <strong>de</strong>n 7 oktober 1890.<br />
716<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
II.*<br />
Sås<strong>om</strong> tillägg till <strong>år</strong>sberättelsen för <strong>1889</strong> har jag äran med<strong>de</strong>la följan<strong>de</strong><br />
uppgifter öfver <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>sförhållan<strong>de</strong>na i Kiel.<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af dit ank<strong>om</strong>na fartyg var un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> tre sista<br />
<strong>år</strong>en s<strong>om</strong> följer:<br />
Seglare:<br />
Ångare:<br />
Vid ån Swentines utlopp i Kielerbugten ligger byn Neumühlen med <strong>de</strong>n<br />
största vatten- <strong>och</strong> ångqvarn på <strong>de</strong>t europeiska fastlan<strong>de</strong>t. Den tillhör Baltische<br />
Mühlengesellschaft <strong>och</strong> kan på 2i timmar förmala 6,000 clr. hvete. Större<br />
fartyg <strong>om</strong> till <strong>och</strong> med 4 m. djupgåen<strong>de</strong> inlöpa i åmynningen ända till qvarnen.<br />
* Af<strong>de</strong>lniug I, se sid 17
717<br />
Antalet af <strong>de</strong> tyska <strong>och</strong> utländska fartyg, s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> inklarera<strong>de</strong><br />
i Neumiihlen, uppgick till 488 seglare <strong>om</strong> 33,571 kbm. samt 78 ångare <strong>om</strong><br />
94,390 kbm., tillsammans 566 fartyg <strong>om</strong> 127,961 kbm., <strong>och</strong> utklarera<strong>de</strong> 539<br />
seglare <strong>om</strong> 40,612 kbm. samt 87 ångare <strong>om</strong> 108,400 kbm., tillsammans 626<br />
<strong>om</strong> 149,014 kbm. Från Sverige ank<strong>om</strong>mo 12 seglare <strong>om</strong> 990 kbm., men<br />
intet ångfartyg. Till svenska hamnar utklarera<strong>de</strong> 39 seglare <strong>om</strong> 4,183 kbm.<br />
samt 11 ångare <strong>om</strong> 9,798 kbm., tillsammans 50 fartyg, <strong>om</strong> 13,981 kbm.<br />
Från Norge anlän<strong>de</strong> intet fartyg, men till norska hamnar utklarera<strong>de</strong> 5 seglare<br />
<strong>om</strong> 540 kbm. samt 12 ångare <strong>om</strong> 13,761 kbm.<br />
Sammanräknas för nästlidna <strong>år</strong> alla fartyg, s<strong>om</strong> besökte bå<strong>de</strong> Kiel <strong>och</strong><br />
Neumüblen, uppgick <strong>de</strong> ank<strong>om</strong>nas antal till 5.994 <strong>om</strong> 1,800,627 kbm., <strong>de</strong> afgångnas<br />
till 6,042 <strong>om</strong> 1,833,728 kbm. För <strong>år</strong> 1888 var <strong>de</strong> förras antal<br />
6,011 <strong>om</strong> 1,624,309 kbm. <strong>och</strong> <strong>de</strong> senares 6,134 <strong>om</strong> 1,651,855 kbm.<br />
Hvad drägtigheten beträffar, visar Kiels <strong>sjöfart</strong> en fortgåen<strong>de</strong> utveckling:<br />
På grund af storsjöfiskets tillbakagång un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> företer fartygens antal,<br />
jemfürdt med <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets, en minskning af 5 %, hvaremot drägtigheten<br />
visar en förökning af 13'17 °„ samt <strong>de</strong>n innehafvan<strong>de</strong> lasten af<br />
11'65 %. Seglarnes antal utvisar en minskning af 14 1 /» %• ångarnes en<br />
ökning af 18 % .<br />
I ångbåtstrafiken mellan Kiel <strong>och</strong> Danmark, hvilken <strong>år</strong> 1888 företed<strong>de</strong><br />
ett betydan<strong>de</strong> tillbakagåen<strong>de</strong>, inträd<strong>de</strong> ånyo en vändning <strong>och</strong> öka<strong>de</strong>s antalet<br />
fartyg med 11 %\ nettodrägtigheten med 10 % samt mäng<strong>de</strong>n af gods med<br />
19 %. Lastadt var un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et i me<strong>de</strong>ltal hvarje till Kiel ank<strong>om</strong>met <strong>och</strong><br />
<strong>de</strong>ri<strong>från</strong> afgånget segelfartyg till 52'1 % af hela drägtigheten <strong>och</strong> hvarje ångare<br />
till 26-8 % mot resp. 53'1 % <strong>och</strong> 26'6 % un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888.<br />
För <strong>från</strong> svenska hamnar ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> till Sverige utklarera<strong>de</strong> segelfartyg<br />
var tillökningen i antal 54 %, i drägtighet 41 % samt i innehafvan<strong>de</strong> last<br />
41 %.<br />
Kiels hamn var un<strong>de</strong>r hela vintern <strong>1889</strong> —1890 öppen <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>en<br />
ingen enda dag afbruten gen<strong>om</strong> ishin<strong>de</strong>r.<br />
Den större affärsverksamheten var, sås<strong>om</strong> vanligt, inskränkt till trävaror,<br />
stenkol, spanmål <strong>och</strong> smör.<br />
Af trävaror inför<strong>de</strong>s:<br />
Till följd af <strong>de</strong>n stegra<strong>de</strong> byggnadsverksamheten så väl i Hamburg <strong>och</strong><br />
Altona s<strong>om</strong> i hela provinsen Schleswig-Holstein var <strong>om</strong>sättningen i trävaror
718<br />
ovanligt liflig. Äfven för skeppsvarfven sked<strong>de</strong> betydliga uppköp ocli var<br />
efterfrågan af hyfla<strong>de</strong> brä<strong>de</strong>r för provinsen Hannover starkare än vanligt. Först<br />
i <strong>de</strong>cember föranled<strong>de</strong> räntefotens stegring en allmän inskränkning i <strong>om</strong>sättningen<br />
<strong>och</strong> un<strong>de</strong>r innevaran<strong>de</strong> <strong>år</strong> tyckes ett tillbakagåen<strong>de</strong> i byggnadsverksamheten<br />
hafva inträdt.<br />
Till följd af <strong>de</strong>n starka industriella verksamheten i Kiel, arbetena vid<br />
Nord-Ostsee-Kanalen <strong>och</strong> <strong>de</strong> stora strejkrörelserna i Rheoprovinsen <strong>och</strong> Westfalen<br />
var importen af engelska stenkol äfven un<strong>de</strong>r nästlidna <strong>år</strong> i stigan<strong>de</strong> <strong>och</strong><br />
uppgick till 201,978,259 kg.<br />
mot 173,108,198 » för 1888<br />
<strong>och</strong> 139,871,946 » <strong>år</strong> 1887<br />
Af hela införseln un<strong>de</strong>r <strong>1889</strong> k<strong>om</strong>mo 152,000 ton <strong>från</strong> Skotland, 38,000<br />
ton <strong>från</strong> England samt 9,000 ton <strong>från</strong> Wales; segelfartygens an<strong>de</strong>l inskränkte<br />
sig till 3 %. Priserna voro fluktueran<strong>de</strong> <strong>och</strong> <strong>om</strong>öjliga att på förhand beräkna.<br />
För vanliga kol uppgick stegringen till 50 % <strong>och</strong> <strong>de</strong>rutöfver. Vissa sorter<br />
stego ännu högre i pris <strong>och</strong> gäl<strong>de</strong> <strong>de</strong>tta isynnerhet <strong>om</strong> koks. Kolfrakterna<br />
variera<strong>de</strong> mellan 4'/4 <strong>och</strong> 8 sh. pr ton. Äfven <strong>de</strong>n kejserliga marinförvaltningen,<br />
s<strong>om</strong> eljest uteslutan<strong>de</strong> begagnar westfaliska kol, måste till en <strong>de</strong>l täcka<br />
sitt behof med eögelska.<br />
Tillförseln sjöle<strong>de</strong>s af hvete, råg, korn, hafre, ärter <strong>och</strong> mjöl m. m. bå<strong>de</strong><br />
<strong>från</strong> tyska <strong>och</strong> utländska hamnar uppgifves s<strong>om</strong> följer:<br />
Un<strong>de</strong>r samma tid utför<strong>de</strong>s sjöle<strong>de</strong>s:<br />
Då <strong>de</strong>t föregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>ets skörd snart upprym<strong>de</strong>s, var importen uti<strong>från</strong><br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> första sex måna<strong>de</strong>rna af <strong>1889</strong> temligen betydlig; men se<strong>de</strong>rmera blef<br />
markna<strong>de</strong>n flau intill <strong>år</strong>ets slut. Spanmålspriserna voro fluktueran<strong>de</strong>. Hvete<br />
<strong>från</strong> 1888 sål<strong>de</strong>s innan skör<strong>de</strong>n till 155—170 rmk pr 1,000 kg., se<strong>de</strong>rmera<br />
till 175—185 rmk; utsä<strong>de</strong>svara betinga<strong>de</strong> 190—220 rmk. Råg <strong>från</strong> 1888<br />
<strong>om</strong>sattes till 160—170 rmk; ny till 150 — 180 rmk; utsä<strong>de</strong>s till 180—210<br />
rmk. Korn för utfodring betaltet med 115 —140 rmk; utsä<strong>de</strong>s med 160—<br />
170 rmk. Hafre betinga<strong>de</strong> 150—175 rmk; utsä<strong>de</strong>s 180 — 200 rmk; ärter<br />
för utfodring 140—160 rmk.<br />
För provinsens smörproduktion var <strong>år</strong>et gynsammare än <strong>de</strong>t nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>och</strong> visa<strong>de</strong> priserna för vintersmör en förbättring af 15—18 rmk pr 50 kg.<br />
Bamt för s<strong>om</strong>marsmör af 8 rmk. Bondsmör förek<strong>om</strong>mer numera sällan i han-
719<br />
<strong>de</strong>ln. Klagan böres öfver att <strong>de</strong>t schleswig-holsteinska mejerismöret på <strong>de</strong>n<br />
engelska markna<strong>de</strong>n uttränges af dansk, svensk <strong>och</strong> fransk vara. Provinsens<br />
mejerier arbeta mest för konsumtionen in<strong>om</strong> Tyskland samt for <strong>de</strong> tropiska<br />
län<strong>de</strong>rna.<br />
Noteringarna pr 50 kg. netto uppgifvas för <strong>de</strong> tre sista aren s<strong>om</strong> följer:<br />
Importen af svenskt stång- <strong>och</strong> plåtjern var un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> fem sista <strong>år</strong>en:<br />
Hela <strong>de</strong>n utländska fiskimporten till Kiel pr jernväg <strong>och</strong> ångare uppgifves<br />
för <strong>år</strong> <strong>1889</strong> till ej mindre än 4,671.802 kg. mot 2,858,775 kg. för nästföregåen<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong>. Ut<strong>om</strong> <strong>de</strong>n svenska ångare, hvilken befinner sig i fast fart mellan<br />
Göteborg <strong>och</strong> Kiel, befrakta<strong>de</strong>s för sillrökningssäsongen — <strong>från</strong> november<br />
till februari — flera extra ångare af rökerierna. Den rökta fisken försän<strong>de</strong>s,<br />
sås<strong>om</strong> bekant är, vanligen med posten i lådor <strong>om</strong> 5 kg. till alla <strong>de</strong>lar af<br />
Tyskland <strong>och</strong> Österrike <strong>och</strong> är portot för en sådan låda 25—50 pf.<br />
Skeppsvarfven klaga<strong>de</strong> öfver strejker, försena<strong>de</strong> leveranser af råmaterialier,<br />
förhöjda arbetslöner <strong>och</strong> brist på goda arbetare, bvarför resultaten af <strong>de</strong>ras<br />
verksamhet ej voro fullt tillfredsställan<strong>de</strong>. På »Kieler Schiffswerft», numera<br />
»Howaltswerke», färdigbygg<strong>de</strong>s 20 fartyg med en bruttodrägtighet af 7,982 ton,<br />
hvaribland 16 ångare <strong>om</strong> 7,566 ton brutto <strong>och</strong> 4,750 hästkrafter. Arbetarnes<br />
antal föröka<strong>de</strong>s <strong>från</strong> 737 till 934 <strong>och</strong> måste för <strong>de</strong>nna förökning i arbetsstyrkan<br />
af ej fullt 200 man ej mindre än 1,555 nya arbetare antagas, emedan så många<br />
bå<strong>de</strong> äldre <strong>och</strong> nyantagne nedla<strong>de</strong> arbetet. Ehuru antalet arbetare vid <strong>de</strong>t<br />
kejserliga örlogsvarfvet i Gaar<strong>de</strong>n Ellerbek numera blifvit ökadt till <strong>om</strong>kring<br />
3,000, måste marinforvaltningen äfven taga <strong>de</strong> privata varfvens verksamhet i<br />
anspråk. Germaniavarfvet, hvilket sysselsätter <strong>om</strong>kring 900 arbetare <strong>och</strong> handtverkare,<br />
leverera<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et bland annat 2 mud<strong>de</strong>rångare för <strong>de</strong>n kejserliga<br />
kanalk<strong>om</strong>missionen <strong>och</strong> 3 större segelskepp af jern för hamburger räkning.<br />
Un<strong>de</strong>r byggnad voro vid <strong>år</strong>ets slut 2 pansarskepp, 1 kryssarkorvett <strong>och</strong> 1<br />
avisoångare för <strong>de</strong>n kejserliga marinen samt 1 större <strong>och</strong> 5 mindre torpedofartyg<br />
för <strong>de</strong>n ott<strong>om</strong>aniska regeringen.<br />
Varfsarbetarnes afiöning höj<strong>de</strong>s i allmänhet un<strong>de</strong>r aret, i många fall ända<br />
till 10 %.<br />
Äfven Kiels qvarnindustri, hvilken hufvudsakligen representeras af »Baltisehe<br />
Mühlengesellschaft» i Neumühlen <strong>och</strong> »Kieler Mühle», ha<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et
720<br />
att kämpa med stora sv<strong>år</strong>igheter. Då hveteskör<strong>de</strong>n i Ryssland, Polen <strong>och</strong><br />
östersjöprovinserna bå<strong>de</strong> till mängd <strong>och</strong> beskaffenhet utfallit un<strong>de</strong>r me<strong>de</strong>lmåttan,<br />
måste en stor <strong>de</strong>l af qvarnarnes behof förskrjfvas <strong>från</strong> hamnarna vid Svarta Hafvet,<br />
hvarigen<strong>om</strong> råvaran fördyra<strong>de</strong>s. Ännu värre var, att <strong>de</strong>n engelska markna<strong>de</strong>n<br />
öfversvämma<strong>de</strong>s af nordamerikanskt mjöl, hvarigen<strong>om</strong> priserna ej blott i<br />
England, utan äfven i <strong>de</strong> andra nordiska län<strong>de</strong>rna nedtrycktes. Baltische<br />
Mühlengesellschaft förmal<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r affärs<strong>år</strong>et <strong>1889</strong>—1890 52,239 ton hvete<br />
<strong>och</strong> 4,903 ton råg<br />
Divi<strong>de</strong>n<strong>de</strong>n var blott 3 % mot 4 1 /, % nästföregåen<strong>de</strong> <strong>år</strong>. Kieler Mühle<br />
<strong>de</strong>remot kun<strong>de</strong> ut<strong>de</strong>la 6 % mot 9 % för 1888.<br />
Återkallan<strong>de</strong>t gen<strong>om</strong> <strong>de</strong>n kejserliga förordningen <strong>de</strong>n 22 april innevaran<strong>de</strong><br />
<strong>år</strong> af <strong>de</strong>t sedan <strong>de</strong>n 29 november 1887 beståen<strong>de</strong> förbu<strong>de</strong>t mot import af svin<br />
<strong>och</strong> fläsk <strong>från</strong> Danmark har visserligen äfven i Kiel blifvit helsadt med glädje;<br />
men man inser likväl, att <strong>de</strong>n danska utförseln af bå<strong>de</strong> svin <strong>och</strong> fläsk hädanefter<br />
hufvudsakligen k<strong>om</strong>mer att ske direkt till England samt att danskarne<br />
ämna så mycket s<strong>om</strong> möjligt frigöra sig bå<strong>de</strong> <strong>från</strong> mellanhän<strong>de</strong>rna i Kiel <strong>och</strong><br />
exportslagterierna i Hamburg. En <strong>de</strong>l af <strong>de</strong>ssa hafva till <strong>och</strong> med blifvit förlagda<br />
till Danmark.<br />
Enligt officiella uppgifter var exporten af fläsksidor <strong>från</strong> Danmark till<br />
England<br />
Väl vore <strong>om</strong> man i Sverige i större mån kun<strong>de</strong> följa Danmarks exempel.<br />
Upphäfvan<strong>de</strong>t af förbu<strong>de</strong>t mot import af svin <strong>från</strong> Sverige väntas i Nordtyskland<br />
med otålighet.<br />
Förfrågningar ink<strong>om</strong>ma tid efter annan <strong>från</strong> affärsmän i <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong><br />
rikena, hvilka önska öfvertaga leveranser till tyska regeringen af trävaror <strong>och</strong><br />
sten i <strong>och</strong> för Nord-Ostsee-Kanalens byggnad; men bör härvid bemärkas, att<br />
nästan hela sträckan för<strong>de</strong>lad i lotter öfverlåtes åt entreprenörer <strong>och</strong> att endast<br />
några mindre stycken tor<strong>de</strong> k<strong>om</strong>ma att byggas gen<strong>om</strong> regeringens ingeniörer<br />
<strong>och</strong> byggmästare.<br />
Leonard Åkerbl<strong>om</strong>.<br />
* 1 cwt = 50.80 kg.
London <strong>de</strong>n 4 november 1890.<br />
721<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
II.*<br />
Till fullständigan<strong>de</strong> af <strong>de</strong> i senaste <strong>år</strong>sberättelse med<strong>de</strong>la<strong>de</strong> uppgifter<br />
röran<strong>de</strong> varuutbytet mellan Storbritannien <strong>och</strong> Irland samt Sverige <strong>och</strong> Norge<br />
un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> tillåter jag mig härmed vördsamt öfversända ett sammandrag af<br />
uppgifter i nämnda hänseen<strong>de</strong>, hemta<strong>de</strong> ur <strong>de</strong>n af härvaran<strong>de</strong> tullstyrelse offentliggjorda<br />
statistik.<br />
Importen <strong>från</strong> Sverige till Storbritannien <strong>och</strong> Irland har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong><br />
utgjorts af nedan anförda varuslag med <strong>de</strong>rvid angifna vär<strong>de</strong>n, hvarvid till jemförelse<br />
motsvaran<strong>de</strong> uppgifter för närmast föregåen<strong>de</strong> fyra <strong>år</strong> likale<strong>de</strong>s angifvas.<br />
Trävaror af alla slag<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887<br />
» » 1886<br />
» » 1885<br />
Jern <strong>och</strong> stål alla slag<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887<br />
B » 1886<br />
» » 1885<br />
Smör<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B » 1887<br />
» B 1886<br />
» B 1885<br />
Spanmål alla slag<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B » 1887<br />
» B 1886<br />
B B 1885<br />
Tändstickor<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B B 1887<br />
» B 1886<br />
B<br />
Papper <strong>och</strong> papp<br />
B 1885<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B » 1887<br />
B B 1886<br />
B B 1885<br />
* Afd. I, se sid. 305.<br />
Ber. <strong>om</strong> Han<strong>de</strong>l o. Sjöfart. 46
722<br />
Le/van<strong>de</strong> boskap, hästar, nötboskap, far <strong>och</strong> svin<br />
mot än<strong>de</strong>r 1888<br />
B » 1887<br />
» B 1886<br />
B » 1885<br />
Svinkött alla slag<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887<br />
B » 1886<br />
» » 1885<br />
Trämassa <strong>och</strong> lump<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887<br />
» » 1886<br />
B » 1885<br />
Fisk, färsk, rökt eller saltad<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B » 1887.<br />
B » 1886,<br />
B » 1885<br />
Vapen <strong>och</strong> <strong>de</strong>lar <strong>de</strong>raf _.<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887<br />
» » 1886<br />
B B 1885<br />
Malm, jern- <strong>och</strong> mangan- m. m.<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B » 1887.<br />
» B 1886.<br />
B B 1885.<br />
Glasvaror alla slag<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B » 1887<br />
B B 1886<br />
B B 1885<br />
Oljekakor<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B » 1887.<br />
B » 1886.<br />
B B 1885.<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn incl. sälmot<br />
un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B B 1887.<br />
B B 1886.<br />
B B 1885.<br />
Explosivämnen ni. m. d. ...<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B B 1887—85
Granit, rå eller bearbetad .<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B » 1885.<br />
Koppar, oarbetad <strong>och</strong> skrot<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
» » 1887<br />
B » 1886<br />
» » 1885.<br />
Ister<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B » 1887<br />
B » 1886 — 85<br />
Ost<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
» » 1887.<br />
Trän .<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
» » 1887.<br />
» » 188C.<br />
723<br />
Ägg -<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
» » 1887.<br />
Färg- <strong>och</strong> gar/ämnen<br />
mot uu<strong>de</strong>r 1888.<br />
» » 1887.<br />
» » 1886.<br />
» » 1885.<br />
Kött, nötboskaps-, färskt eller saltadt<br />
Frukt <strong>och</strong> bär, konservera<strong>de</strong> utan socker<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
» B 1887.<br />
B B 1886.<br />
» » 1885.<br />
Ofriga varuartiklar,<br />
£ 1,500<br />
hvar<strong>de</strong>ra i importvär<strong>de</strong> un<strong>de</strong>rstigan<strong>de</strong><br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B B 1887.<br />
B B 1886.<br />
B B 1885.<br />
Vär<strong>de</strong>t af exporten till Sverige äfvens<strong>om</strong> varuutbytets totalvär<strong>de</strong> har un<strong>de</strong>r<br />
ifrågavaran<strong>de</strong> fem<strong>år</strong>speriod uppgått till:
1887<br />
1886<br />
1885<br />
724<br />
Sås<strong>om</strong> häraf framst<strong>år</strong>, har så väl importen <strong>från</strong> Sverige till Storbritannien<br />
<strong>och</strong> Irland, s<strong>om</strong> varuutbytet i <strong>de</strong>ss helhet mellan nämnda län<strong>de</strong>r, un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t<br />
<strong>år</strong> varit <strong>de</strong> till vär<strong>de</strong>t största un<strong>de</strong>r senaste fem<strong>år</strong>speriod, — <strong>de</strong>n förstanförda<br />
med öfver 1 million £ òfverstigan<strong>de</strong> <strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r något af närmast föregåen<strong>de</strong><br />
fyra <strong>år</strong>.<br />
Importen <strong>från</strong> Norge till Storbritannien <strong>och</strong> Irland har un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong><br />
utgjorts af nedan anförda varuslag med <strong>de</strong>rvid angifna vär<strong>de</strong>n, hvarvid till<br />
jemförelse<br />
föras.<br />
motsvaran<strong>de</strong> uppgifter för närmast föregåen<strong>de</strong> fyra <strong>år</strong> likale<strong>de</strong>s an<br />
Trävaror af alla slag<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B » 1887.<br />
» » 1886.<br />
» » 1885.<br />
Trämassa, lump <strong>och</strong> andra materialier för tillverkning af<br />
papper<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
» » 1887.<br />
» » 1886.<br />
» » 1885.<br />
Fisk, färsk, rökt eller saltad<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887.<br />
» » 1886.<br />
B » 1885.<br />
Is<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887<br />
B » 1886<br />
» » 1885<br />
Trän, späck <strong>och</strong> spermaceti<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» B 1887<br />
» B 1886<br />
B » 1885<br />
Mjölk, preserverad<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
» » 1887.<br />
» » 1886.<br />
B B 1885.<br />
Tändstickor<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B » 1887.<br />
» » 1886.
725<br />
Lefvan<strong>de</strong> boskap, hästar, nötboskap <strong>och</strong> f<strong>år</strong><br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» B 1887<br />
» » 1886<br />
» » 1885<br />
Jern, arbeten <strong>de</strong>raf, smidt <strong>och</strong> skrot<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887<br />
B » 1886<br />
» B 1885<br />
Papper <strong>och</strong> papp<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
» » 1887<br />
» » 1886<br />
» » 1885<br />
Malm, koppar-, jern- <strong>och</strong> ej angifvet slag<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
» » 1887<br />
» » 1886<br />
» B 1885<br />
Margarin<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B » 1887<br />
B B 1886,<br />
» B 1885<br />
Smör<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888,<br />
B B 1887<br />
B » 1886.<br />
» B 1885.<br />
Sälskinn<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» B 1887,<br />
» » 1886,<br />
» B 1885,<br />
Sten, rå <strong>och</strong> bearbetad<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
» B 1887<br />
B B 1886,<br />
B<br />
Hudar <strong>och</strong> skinn<br />
B 1885<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B » 1887.<br />
» B 1886.<br />
» » 1885.<br />
Jern- <strong>och</strong> kopparkis<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888.<br />
B » 1887.
Droger<br />
Guano<br />
Yllelump<br />
mot un<strong>de</strong>r 1886<br />
» » 1885<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887<br />
» » 1886<br />
» » 1885<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887<br />
» » 1886<br />
» » 1885<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887<br />
B » 1886<br />
» » 1885<br />
Kopparskrot<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» » 1887<br />
B » 1886<br />
B » 1885<br />
Kött, konserveradt annorled<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B » 1887<br />
B » 1886<br />
» » 1885<br />
Vildt<br />
Glasvaror<br />
Öl<br />
Oljekakor<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B » 1887<br />
» » 1886<br />
B B 1885<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B » 1887<br />
» » 1886<br />
B » 1885<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B B 1887<br />
B B 1886<br />
» B 1885<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B 8 1887<br />
» B 1886<br />
B B 1885<br />
726
Hvalfiskben<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» j> 1887<br />
» » 1886<br />
B » 1885<br />
Ben<br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
B » 1887<br />
B » 1886<br />
» » 1885<br />
727<br />
Òfriga varuartiklar, hvar<strong>de</strong>ra i vär<strong>de</strong> un<strong>de</strong>rstigan<strong>de</strong><br />
mot un<strong>de</strong>r 1888<br />
» B 1887<br />
» B 1886<br />
» B 1885<br />
Vär<strong>de</strong>t af exporten till Norge, äfvens<strong>om</strong> varuutbytets totalvär<strong>de</strong>, har un<strong>de</strong>r<br />
ifrågavaran<strong>de</strong> fem<strong>år</strong>speriod uppgått till:<br />
utvisan<strong>de</strong> ett betydligt öfverskott un<strong>de</strong>r sistli<strong>de</strong>t <strong>år</strong> utöfver förhållan<strong>de</strong>t un<strong>de</strong>r<br />
något af <strong>de</strong> fyra närmast föregåen<strong>de</strong>.<br />
Yokohama.<br />
C. Juhlin-Dannfelt.<br />
Hamnen besöktes tvänne gånger af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 60 ton. Dessut<strong>om</strong><br />
gick norske ångaren »Augusts (<strong>från</strong> Bergen) i månadsfart med kol <strong>från</strong><br />
Nagasaki till Yokohama.
O<strong>de</strong>ssa.<br />
728<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Triest.<br />
Svenska fartyg.<br />
Norska fartyg.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Rob. Wilkins.<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart på distriktet var följan<strong>de</strong>:<br />
Bruttofrakten utgjor<strong>de</strong> för<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:
729<br />
De med last ank<strong>om</strong>na svenska fartygen hitför<strong>de</strong> 10,801 lådor apelsiner<br />
<strong>och</strong> citroner samt 735 ton teakträ; <strong>de</strong> häri<strong>från</strong> afgångna utför<strong>de</strong> 6,000 ekstäfver<br />
<strong>och</strong> 70 ekplankor.<br />
De med last till Triest ank<strong>om</strong>na norska fartygen hitför<strong>de</strong> 756,090 kg.<br />
rundfisk, 35,866 lådor apelsiner <strong>och</strong> citroner, 2,168 fat vin, 4,000 aäckar kaffe<br />
<strong>och</strong> 143 kolly div. varor; <strong>de</strong> häri<strong>från</strong> med last afgångna norska fartygen utför<strong>de</strong><br />
74,214 brä<strong>de</strong>r <strong>och</strong> plankor, 30,569 läkten, 10,921 bjelkar, 170,410<br />
stäfver <strong>och</strong> 1,924 div. trävaror.<br />
Någon direkt hitförsel <strong>från</strong> Sverige förek<strong>om</strong> ej un<strong>de</strong>r loppet af <strong>år</strong>et; några<br />
mindre partier stål <strong>och</strong> jern hitk<strong>om</strong>mo via Hull, men <strong>de</strong>t är sv<strong>år</strong>t att angifva<br />
kvantiteterna, då högst sällan <strong>de</strong>ssa stå anteckna<strong>de</strong> s<strong>om</strong> <strong>om</strong>lasta<strong>de</strong> i Hull <strong>från</strong>-<br />
Sverige, utan s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong>man<strong>de</strong> <strong>från</strong> Hull.<br />
Från Norge direkt hitför<strong>de</strong>s med <strong>de</strong> 4 angifna norska<br />
ångfartygen rundfisk c:a kg. 756,090<br />
indirekt via Hull <strong>och</strong> Hamburg » » » 428,040<br />
5> <strong>från</strong> Venedig » » » 171,180<br />
tillsammans c:a kg. 1,355,310<br />
samt 205 tunnor sill <strong>och</strong> 203 tunnor trän, <strong>de</strong>t hela i vär<strong>de</strong><br />
af c:» — - kr. 505,400<br />
mot kg. 1,210,196 rundfisk <strong>och</strong> 47 tunnor trän <strong>år</strong> 1888,<br />
värda » 425,500<br />
Till Sverige, via Hull <strong>och</strong> Hamburg, utför<strong>de</strong>s häri<strong>från</strong>: till Stockholm<br />
kg. 12,718 torkad frukt, 12,295 lagerbärsblad, 7,618 mineralvatten, 3,977<br />
fenkol, 3,333 kryddor <strong>och</strong> säd, 2,816 gummi, 2,119 olivolja, 1,010 citron<strong>och</strong><br />
apelsinskal, 1,719 galläplen, 889 vin <strong>och</strong> likör, 656 lakrits, 374 insektspulver,<br />
428 diverse.<br />
Till Göteborg: kg. 10,000 bönor, 9,292 fenkol, 8,647 säd, 5,399 torkad<br />
frukt, 5,366 hampa, 4,997 gummi, 4,951 vin, 3,765 lagerbärsblad, 2,993<br />
olivolja, 2,276 apelsinskal, 2,137 mineralvatten, 620 kaffe, 576 insektspulver,<br />
407 papper, 152 svamp, 2,187 diverse.<br />
Till Malmö: kg. 3,425 torkad frukt, 1,920 lagerbärsblad, 1,802 fenkol,<br />
544 kaffe.<br />
Till Norrköping kg. 256 papper.<br />
Eller tillsammans till Sverige kg. 121,684, i vär<strong>de</strong> kr. 72,630<br />
mot <strong>år</strong> 1888 » 98,359, » » 60,400<br />
Till Norge utför<strong>de</strong>s häri<strong>från</strong> via Hull: till Kristiania kg. 14,469 torkad<br />
frukt, 3,108 lakrits, 1,677 gummi, 1,527 papper, 1,000 bönor, 696 lagerbärsblad,<br />
363 insektspulver, 156 kaffe, 775 diverse.<br />
Till Bergen kg. 1,083 lagerbärsblad, <strong>och</strong> till Trondhjem kg. 19,266<br />
torkad frukt.<br />
Eller tillsammans till Norge kg. 44,120, i vär<strong>de</strong> kr. 21,735<br />
mot <strong>år</strong> 1888 » 65,811, » » 33,700<br />
J. C. Lindman.
Stuttgart i september 1890.<br />
730<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
I <strong>de</strong>n redogörelse Würtembergs <strong>han<strong>de</strong>l</strong>akamrar afgifvit for <strong>han<strong>de</strong>l</strong>s- <strong>och</strong><br />
industriförhållan<strong>de</strong>n un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> <strong>1889</strong> <strong>om</strong>nämnes bl. a. äfven arbetarerörelsen.<br />
Denna, s<strong>om</strong> <strong>från</strong> <strong>de</strong>t öfriga Tyskland <strong>och</strong> Belgien spridt sig äfven till Würtemberg,<br />
har likväl i sistnämnda land uppträdt i viss mån un<strong>de</strong>r mildare former,<br />
i <strong>de</strong>t att arbetarne utan att förlora sina intressen ur sigte likväl hafva hållit<br />
sig oberörda af t<strong>om</strong>ma förespeglingar <strong>och</strong> löften. Anspråken på förbättra<strong>de</strong><br />
vilkor synas emellertid icke alltid stå i rimlig proportion till <strong>de</strong>t arbete s<strong>om</strong><br />
levereras, hvarför arbetsgifvarne göra sitt bästa för att i sina resp. handteringar<br />
införa maskinkraft.<br />
Humle gaf endast två tredje<strong>de</strong>lar af normalskörd, men lemna<strong>de</strong> en mycket<br />
god vara. Skör<strong>de</strong>n kan anslås till 100,000 qvintaler (à 50 kg.). Totalproduktionen<br />
i samtliga humleodlan<strong>de</strong> län<strong>de</strong>r uppgick till <strong>om</strong>kr. 2 mill. qvintaler,<br />
un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t att konsumtionen endast kräfver 1'/, mill. qvintaler. Ett ganska<br />
betydan<strong>de</strong> parti har <strong>de</strong>rigen<strong>om</strong> stälts till spekulationens förfogan<strong>de</strong>. Han<strong>de</strong>lsträdg<strong>år</strong>darne<br />
hafva s<strong>om</strong> förut drifvit en utsträckt rörelse på Österrike, Schweiz<br />
<strong>och</strong> <strong>de</strong> nordiska län<strong>de</strong>rna, dock hafva Sveriges <strong>och</strong> Norges ändra<strong>de</strong> tullförhållan<strong>de</strong>n<br />
framkallat mycket bekymmer.<br />
Den våldsamma rörelsen på sockermarkna<strong>de</strong>n är allmänt bekant <strong>och</strong> sv<strong>år</strong>a<br />
följ<strong>de</strong>r hafva icke uteblifvit för raffina<strong>de</strong>rierna.<br />
Den kemiska industrien har haft ett godt <strong>år</strong> så väl gen<strong>om</strong> utsträckt afsättning<br />
s<strong>om</strong> lönan<strong>de</strong> pris.<br />
In<strong>om</strong> textilbranschen råd<strong>de</strong> mycken lifaktighet <strong>och</strong> prisen voro i allmänhet<br />
lönan<strong>de</strong>. En allmän klagan rå<strong>de</strong>r öfver <strong>de</strong>t afbräck, s<strong>om</strong> <strong>de</strong>talj<strong>han<strong>de</strong>l</strong>n li<strong>de</strong>r<br />
på grund af <strong>de</strong> alltjemt forcera<strong>de</strong> försäljningarna gen<strong>om</strong> resan<strong>de</strong> agenter.<br />
Metallindustriens uppsving fortfor <strong>och</strong> beställningarna voro mycket talrika,<br />
men <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>rna stego också betydligt. Så väl exporten s<strong>om</strong> <strong>de</strong>n inhemska<br />
konsumtionen visa<strong>de</strong> öka<strong>de</strong> siffror.<br />
Pappersbruken ha<strong>de</strong> att kämpa med tryckta pris, ehuru en viss fasthet<br />
utmärkte markna<strong>de</strong>n.<br />
Adolphe Fe<strong>de</strong>rer.<br />
Veracruz <strong>de</strong>n 20 augusti 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Härvaran<strong>de</strong> hamn besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 265 ton<br />
(bruttofrakt £ 325) <strong>och</strong> 15 norska <strong>om</strong> 5,246 ton.<br />
G. Mertens.
731<br />
Port Louis (Mauritius) <strong>de</strong>n 31 maj 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>).<br />
Frän utrikes ort ank<strong>om</strong>mo med last 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 970 ton <strong>och</strong> i<br />
barlast 1 <strong>om</strong> 590 ton; alla afgingo till utrikes ort, <strong>de</strong> trenne förstnämnda med<br />
last af soeker, <strong>de</strong>t sistnämnda i barlast. On besöktes <strong>de</strong>ssut<strong>om</strong> af 3 norska<br />
fartyg (med last) <strong>om</strong> 1,146 ton.<br />
Frakterna un<strong>de</strong>r aret voro: till Europa 25 à 40 sh., Amerika 25 sh. à<br />
27 sh. 6 d., Australien 17 sh. 6 d. à 37 sh. 6 d., Nya Zeeland 30 sh. à<br />
42 sh. 6 d., Kap, ångare 32 sh. 6 d. à 37 sh. 6 d., seglare 22 sh. 6 d. à<br />
25 sh., allt pr ton <strong>och</strong> med 5 %, samt B<strong>om</strong>bay 4 à 13 annas pr bag (75 kg.)<br />
socker.<br />
Hela soekerutförseln uppgick 1888—89 till 132,172,988 kg. Öfriga väsentliga<br />
exportartiklar un<strong>de</strong>r redogörelse<strong>år</strong>et voro i runda tal: r<strong>om</strong> 3 l /3 mill. 1.,<br />
vanilj 23,000 kg. <strong>och</strong> aloefiber 2 1 /, mill. kg.<br />
Importaffärerna visa fortfaran<strong>de</strong> låga siffror, ehuru tecken till större lifaktighet<br />
icke saknas.<br />
Postförbin<strong>de</strong>lsen har hittills upprätthållits af franska »Messageries maritimes»,<br />
men k<strong>om</strong>mer hädanefter att ega rum un<strong>de</strong>r britisk flagga, sedan kontrakt<br />
ingåtts med »British India steam navigation C:o.»<br />
Madras.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Hamilton Stein.<br />
Intet vare sig svenskt eller norskt fartyg besökte distriktet.<br />
Hamilton.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Intet svenskt, men 5 norska fartyg <strong>om</strong> 1,631 ton besökte distriktet.<br />
J. A. Conyers.
A<strong>de</strong>n.<br />
732<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Intet svenskt fartyg hitk<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et.<br />
Wellington.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>).<br />
H. W. Vidal.<br />
Distriktet besöktes af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 1,451 ton <strong>och</strong> 8 norska <strong>om</strong><br />
6,241 ton.<br />
Monrovia (Liberia).<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Distriktet besöktes un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et af 2 norska fartyg <strong>om</strong> 537 ton, med last<br />
frän <strong>och</strong> till Norge.<br />
Han<strong>de</strong>ln var temligen trög på grund af <strong>de</strong> låga pris, s<strong>om</strong> voro gällan<strong>de</strong><br />
för v<strong>år</strong>a produkter, hvarjemte kopporna sv<strong>år</strong>t härja<strong>de</strong> bland <strong>de</strong> inföd<strong>de</strong> <strong>och</strong> i<br />
hög grad hämma<strong>de</strong> förbin<strong>de</strong>lsen med Europa. Liberiakaffe sål<strong>de</strong>s till 8 d. pr<br />
eng. ©. Åtskilliga nya <strong>han<strong>de</strong>l</strong>shus hafva har etablerat sig, bl. a. ett norskt,<br />
hvilket arbetar på införan<strong>de</strong>t af norska produkter. Någon dylik verksamhet<br />
<strong>från</strong> svensk sida förmärkes icke.<br />
I presi<strong>de</strong>ntens budskap till lagstiftan<strong>de</strong> församlingen <strong>de</strong>n 31 <strong>de</strong>c. <strong>1889</strong><br />
föreslås erläggan<strong>de</strong>t af införseltull å tobak (5 amer. cents pr "B) i guld i stället<br />
för hälften guld, hälften liberiskt mynt, hvilket sistnämnda (papper) alltid st<strong>år</strong><br />
50 % un<strong>de</strong>r pari <strong>och</strong> är föreslaget att helt <strong>och</strong> hållet indragas.<br />
EQ amerikansk firma söker koncession på jernvägar i Liberia. In<strong>om</strong> <strong>de</strong>n<br />
närmaste ti<strong>de</strong>n hafva vi att vänta upprättan<strong>de</strong>t af en amerikansk ångbåtslinie<br />
<strong>från</strong> Baltimore till vestkuaten af Afrika med anlöpan<strong>de</strong> af liberiska hamnar<br />
hvar tredje månad.<br />
M. A. Aenmeij.
Bangkok <strong>de</strong>n 12 juni 1890.<br />
733<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Distriktet besöktea af 4 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,002 ton <strong>och</strong> 11 norska <strong>om</strong><br />
8,005 ton.<br />
Exporten af ris uppgick till endast 300,000 ton, mot 440,000 ton <strong>år</strong>et<br />
förut. Till Europa skeppa<strong>de</strong>s blott 70,000 ton. Nämnda minskning beror<br />
uteslutan<strong>de</strong> på ogynsam vä<strong>de</strong>rlek, ty <strong>de</strong>n för odling använda arealen växer beständigt.<br />
Importaffärerna visa<strong>de</strong> mera lif, men också mycken osundhet, så att europeiska<br />
firmor ledo förluster till <strong>om</strong>kr. 50,000 £. Utan tvifvel dröjer <strong>de</strong>t<br />
innan <strong>han<strong>de</strong>l</strong>n återg<strong>år</strong> till sina normala förhållan<strong>de</strong>n.<br />
Hela exportvär<strong>de</strong>t uppg<strong>år</strong> till <strong>om</strong>kr. 13 3 /4 mill. doll., importen till 9 1 /»<br />
mill. doll.<br />
Flere koncessioner å guld-, rubin- <strong>och</strong> kolbrytning hafva lemnats un<strong>de</strong>r<br />
<strong>år</strong>et. Det förut <strong>om</strong>nämnda »Siarn gold ficld c<strong>om</strong>pany» har icke ännu skördat<br />
<strong>de</strong> lysan<strong>de</strong> resultat man väntat, men synes dock åtnjuta förtroen<strong>de</strong>, då <strong>de</strong>ss<br />
aktier stå 30 % öfver pari.<br />
Sveriges exportförenings utskicka<strong>de</strong>, herr Bildt, har besökt oss <strong>och</strong> inhemtat<br />
upplysningar <strong>om</strong> härvaran<strong>de</strong> <strong>han<strong>de</strong>l</strong>sförhållan<strong>de</strong>n. Det är att hoppas<br />
att <strong>de</strong>t skall bära god frukt, ehuru <strong>de</strong>n närmsta ti<strong>de</strong>n, i anseen<strong>de</strong> till talrika<br />
fallissement, lofvar föga.<br />
O. Weber.<br />
Papeiti (Tahiti).<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
3 norska fartyg <strong>om</strong> tills. 2,059 ton besökte v<strong>år</strong> hamn. Enligt officiell<br />
källa uppgick utförseln härifrän till ett vär<strong>de</strong> af <strong>om</strong>kr. 2'/2 mill. tyska mark.<br />
Priset i Europa på kopra stod i £ 13 pr ton, men har nu gått upp i £ 15.<br />
Hvarje prissänkning å <strong>de</strong>nna artikel verkar direkt på kulturen, ty infödingarne<br />
äro i sådant fall strax benägna att låta allt arbete hvila. Detsamma gäller <strong>om</strong><br />
b<strong>om</strong>ullsodlingen, s<strong>om</strong> gått mycket tillbaka, <strong>och</strong> socker produceras knappast<br />
mera, oaktadt skyddstullen. Den enda artikel, s<strong>om</strong> visar god hållning, är<br />
perlemor; priset <strong>de</strong>ra har stigit icke obetydligt.<br />
H. F. Jörss.
Belize (Britiska Honduras).<br />
734<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
Af <strong>de</strong> Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> fartyg ank<strong>om</strong>mo i barlast till härvaran<strong>de</strong> hamn<br />
9 sveiiBka <strong>om</strong> 3,281 ton <strong>och</strong> 23 norska <strong>om</strong> 7,979 ton. Alla afgingo med last.<br />
På grund af <strong>de</strong> höga prisen på logtvood har produktionen tilltagit <strong>och</strong><br />
föres <strong>de</strong>t mesta <strong>de</strong>raf till Goole <strong>och</strong> andra engelska hamnar i svenska <strong>och</strong><br />
norska fartyg. Odlingen af bananer <strong>och</strong> andra tropiska växter <strong>och</strong> utförseln<br />
<strong>de</strong>raf till Förenta staterna har blifvit en vigtig näringsgren un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> senare<br />
<strong>år</strong>en <strong>och</strong> representerar nästan samma vär<strong>de</strong> s<strong>om</strong> mahogni.<br />
Totalexporten <strong>från</strong> Britiska Honduras nåd<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong> 1888 en siffra af<br />
1,526,115 doll., importen uppgick till 1,479,048 doll.<br />
Port of Spain (Trinidad) <strong>de</strong>n 21 juni 1890.<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
A. Williamson.<br />
Hit ank<strong>om</strong>mo i barlast 3 svenska fartyg <strong>om</strong> 867 ton <strong>och</strong> afgingo med<br />
last 2 <strong>om</strong> 644 ton. Bruttofrakt £ 1.004.<br />
Frakterna voro <strong>de</strong>samma s<strong>om</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et förut <strong>och</strong> många svenska <strong>och</strong><br />
norska fartyg gingo i månadsbefraktning häremellan <strong>och</strong> Barbados.<br />
Socker lemna<strong>de</strong> endast me<strong>de</strong>lmåttig, kaffe <strong>de</strong>remot rik skörd. Kokosnötter<br />
gingo i mängd till England, mest i svenska <strong>och</strong> norska fartyg.<br />
Christian Schöner.
Smyrna <strong>de</strong>n 18 april 1890.<br />
735<br />
(Årsberättelse för <strong>1889</strong>.)<br />
De Förena<strong>de</strong> <strong>rikenas</strong> skeppsfart var här representerad af 6 norska ångare<br />
<strong>om</strong> 5,550 ton, hvilka alla ank<strong>om</strong>mo med last.<br />
Införseln af jern, liks<strong>om</strong> metaller i allmänhet, var jemförelsevis obetydlig,<br />
i <strong>de</strong>t att importörerna framför allt sökte att realisera redan befintliga lager <strong>och</strong><br />
ogerna betala<strong>de</strong> <strong>de</strong> högre pris, s<strong>om</strong> voro gällan<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>år</strong>et. Slutligen ingifna<br />
or<strong>de</strong>r voro <strong>de</strong>rför mindre än annars, t. ex. i fråga <strong>om</strong> byggnadsjern <strong>från</strong> Belgien.<br />
Frakterna hafva nu gått ned <strong>och</strong> man väntar af svensk tillverkning 120<br />
ton nailrods <strong>och</strong> 160 ton stångjem. Saluprisen äro, alla <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r betalda,<br />
pr qvintal: stångjern ordinärt 65 piaster, svenskt 82, nailrods ord. 62, svenska 87.<br />
Provinsen Smyma är hufvudsakligen ett åkerbrukan<strong>de</strong> land, men <strong>de</strong>tta<br />
oaktadt befinner sig jordbruket på en ytterst låg ståndpunkt på grund af regeringens<br />
oefterrättlighet <strong>och</strong> i synnerhet <strong>de</strong>t fördömliga tion<strong>de</strong>väsen<strong>de</strong>t. Bon<strong>de</strong>n<br />
plöjer <strong>och</strong> s<strong>år</strong>, men när grödan st<strong>år</strong> färdig, f<strong>år</strong> han icke berga hvad s<strong>om</strong> kostat<br />
hon<strong>om</strong> så mycken svett <strong>och</strong> möda, förrän skatteindrifvaren synat hans fält <strong>och</strong><br />
bestämt hvad han sjelf å styrelsens vägnar har att fordra. Vanligen låter tion<strong>de</strong>upptagaren<br />
vänta på sig en rundlig tid, un<strong>de</strong>r hvilken regn o. a. förstör skör<strong>de</strong>n<br />
eller åtminstone så minskar <strong>de</strong>ss beskaffenhet <strong>och</strong> vär<strong>de</strong> att <strong>de</strong>n stackars,<br />
odlaren ofta nog har intet för sitt arbete. Hela sä<strong>de</strong>sfält kunna på <strong>de</strong>tta sätt<br />
stå <strong>och</strong> ruttna ned. Ekon<strong>om</strong>isk ruin blir följ<strong>de</strong>n, i förening med en liknöjdhet<br />
<strong>och</strong> slapphet, hvilken är lika beklaglig s<strong>om</strong> förklarlig. Bon<strong>de</strong>n inskränker sig<br />
till odlingen af så liten åkerlapp s<strong>om</strong> nätt <strong>och</strong> jemt kan lifnära hon<strong>om</strong>, han<br />
sparar då åtminstone arbete <strong>och</strong> <strong>om</strong>kostna<strong>de</strong>r, <strong>och</strong> un<strong>de</strong>r ti<strong>de</strong>n ligga stora vid<strong>de</strong>r<br />
af yppersta jord <strong>och</strong> vänta på ttt förnuftigt arbete <strong>och</strong> en förnuftig hushållning.<br />
Det kan icke annat Un förv&na att regeringen icke i sitt eget intresse skapar<br />
en annan sakernas ordning.<br />
F. W. Spiegelthal.<br />
Innehåll: A<strong>de</strong>n (sid. 732), Archangel (sid. 705), Bangkok (sid. 733), Belize (sid.<br />
734), Genève (sid. 714), Hamilton (sid. 731), Havana (sid. 714), Konstantinopel (sid. 715),<br />
London (sid. 721), Lübeck (sid. 716), Madras (sid. 731), Monrovia (sid. 732), O<strong>de</strong>ssa (sid.<br />
728), Papeiti (sid. 733), Port Louis (sid. 731), Port af Spain (sid. 734), Smyrna (sid. 735),<br />
Stuttgart (sid. 730), Triest (sid. 728), Veracruz (sid. 730), Wellington (sid. 732), Willemstad<br />
(sid. 715), Yokohama (sid. 727).